# data[].attributes.body
En model udarbejdet af en engelsk sygeplejerske, Cicely Saunders i 1964.

Det er en helhedsorienteret tilgang til smertehåndtering og omfatter 4 områder på hvilke smerter kan optræde: Fysisk, psykologisk, social og åndelig.

# data[].attributes.body
Vi har set udsnit af en film om Solveig på 34 år der er en kronisk smertepatient. De fire dimensioner af smerter er lagt ud i grupper, resumé af social smerte og hvad der påvirkes:

Forhold til forældre, børn, ægtefælle, foreningsliv, hobby, fritidsliv, kollegaer, naboer, kulturliv, barndomsvenner, bekendte, uddannelse, personlig udvikling, kæledyr, rejser, frygt for fremtiden.

# data[].attributes.body
Jeg har hørt om NADA behandling i mere generel form. Derfor var det rigtig interessant at høre mere detaljeret om den og hvilken betydning (behandlingsområder) nålene og deres position specifikt relaterer til. spændende at få muligheden for at prøve det på egen krop også selvom 1 behandling måske ikke har stor indflydelse. Men det er et godt skridt og en bedring fra kun at have læst om det i teori og for mange der har frygt for nåle etc giver det en endnu mere 'hands on' oplevelse at kunne videregive informationer om behandlingen ved egen erfaring uanset hvor kort den er. Personligt er det ikke sidste gang jeg prøver og noget jeg bestemt vil tage med mig både professionelt som SSA'er og til venner og familie.

# data[].attributes.body
Spændende film om en skolepige med skizofreni der oplever voldsomme syns- og hørehallucinationer.

# data[].attributes.body
Det dokument vi har udarbejdet i gruppen omkring smerteanamnese er skrevet i word dokument. Jeg har ikke word på denne computer, så har ikke kunnet gemme det og uploade som pdf. Derfor er jeg nødt til at referere til dokumentet som mine andre gruppemedlemmer Dorrit og Helle har uploaded på deres padlet, indtil jeg finder en anden løsning.

# data[].attributes.body
1. Læs dagens læringsmål og beskriv på din padlet hvordan du har arbejdet med målet, og om du har opnået målet med dagens læring:

Målene er forstået, men ikke helt nået i arbejdsgangen tidsmæssigt. Igen en opgave man kan lægge rigtig meget eller mindre i. Tiden har ikke været vores ven idag.

2. Kommunikation og indsamling af information:

- Hvordan følte du at samtalen forløb med ''Fru Hansen''? Var hun i stand til at udtrykke sine smerter tydeligt?
- Var det nemt at stille de relevante spørgsmål for at indsamle information om hendes smerter ? Er der nogle spørgsmål, du måske ville stille anderledes næste gang?

Denne samtale er ikke nået i gruppen, men mener at læst ud fra casen sidder vi som udgangspunkt med en patient der i høj grad er i stand til at artikulere og beskrive sine nuværende smerter, hvordan de er eskaleret og forklarende omkring hendes tidligere erfaringer med smertelindrende behandling. Hun er meget relevant omkring egen situation og god til at samarbejde til en dybere smerteamanese og vurdering af nuværende smerteintensitet.

3. Brug af VAS/NRS:
- Hvordan gik det med at bruge VAS/NRS til at vurdere smerteintensiteten ? Følte du at det gav et præcist billede af hendes smerte?
- Var ''Fru Hansen'' komfortabel med at bruge disse skalaer til at beskrive hendes smerte ?:

Fra erfaringer med andre er disse smerteskalaer et rigtig godt arbejdsredskab og afhænging af hvilken type kan de anvendes af forskellige mennesker og inkl. børn og demente f.eks. Vi har nævnt flere visuelle typer af skalaer i vores dokument afleveret tidligere idag. Fru Hansen er relevant nok til at svare, men selvfølgelig bruger jeg som SSA alle mine egne observationer og det sygeplejefaglige skøn, spørgsmål etc etc. igen ref modeller og metoder nævnt i dokumentet indsendt tidligere idag for at få det fulde og bedst mulige billede. Fru Hansen er komfortabel med at tale om hendes smerter via disse tabeller og har erfaring hermed og en god sygdomsindsigt samt motivation for at blive bedre og være relevant for familie og børnebørn og selvfølgelig sig selv. Beskriv kort hvordan du kan anvende WHO's smertetrappe

# data[].attributes.body
1. Arrangere en samtale med patienten og pårørende (med patientens accept) omkring smerter, lidelse og ønsker til livets afslutning med udgangspunkt i totalsmertemodellen.

2. Starte med at tale omkring fysiske smerter, så den psykiske smerte, dernæst social smerter og sidenhen åndelig smerte.

3. Jeg vil bruge den anerkendende tilgang,  være lyttende, empatisk, stille åbne spørgsmål. Lyttende, i stedet for ikke lyttende, anvende udvidende spørgsmål i stedet for afgrænsende spørgsmål og ikke være bange for at spørge direkte. De bedste og mest oprigtige og ærlige svar kommer fra patienten selv og mange er rigtig gode til at formulere sig og ønsker at blive hørt.

4. Vil bruge de udvidende spørgsmål til at præcisere .....

5. Holde samtale gående respektfuldt og give patienten mulighed for at sige nej tak til at svare og om de har lyst til at svare, afklare om patienten reelt har lyst til at have pårørende.