# data[].attributes.body
At det ikke er riktig timing for biblioteksundervisning - de ser ikke behovet

# data[].attributes.body
Har ofte knapp tid.

# data[].attributes.body
Innhente aktuelle temaer på forhånd, få vite fra foreleser hva studentene har valgt å skrive om. Bruke deres temaer som eksempler hele veien - da følger de med!

# data[].attributes.body
"Kaste drops på studentene". Jeg pleier å spørre spørsmål til studentene om det jeg akkurat har lært dem, og hvis de svarer riktig så får de drops

# data[].attributes.body
Digital undervisning...

# data[].attributes.body
Det handler ofte om størrelse på studentgruppen og rom. Det er vanskeligere å ha aktiviserende undervisning i et auditorium med 200+ studenter.

# data[].attributes.body
Mange studenter vil helst ikke delta, særlig når de er mange. Mange vil helst bare ha forelesning, og forlater rommet i pausen dersom de blir bedt om å gjøre noe ekstra.

# data[].attributes.body
Ha en klar plan for hva du vil oppnå med aktiviteten. Det nytter ikke å bare ha en oppgave for å SI at du har studentaktiv læring. Det må være et klart formål.

# data[].attributes.body
Ved omvendt undervisning, hvor studentaktiviteten bygger på at studentene har forberedt seg i forkant, møter mange studenter uforberedt.

# data[].attributes.body
Hvis vi tar studentenes "ansvar for egen læring" på alvor kan ikke en god forelesning også være aktiv læring?

# data[].attributes.body
Lag oppgaver som ikke har definerte riktige og gale svar. Da blir det mindre skummelt for studentene å delta.

# data[].attributes.body
Vi pakker for mye innhold inn i undervisningen fordi vi har så mye vi ønsker å formidlie. Da tenker vi at det ikke er tid til aktiv læring i timen. Det blir information overload for studentene og de skrur av mentalt.

# data[].attributes.body
Gi gode instrukser slik at studentene vet nøyaktig hva de skal gjøre og hvor lang tid de skal bruke. La dem jobbe sammen i små grupper (2-3 stk) og la dem skrive ned notater, f. eks. på utdelte gule lapper. Når man har diskutert med andre, og svar er skrevet ned, er det mindre skummelt å svare. Lappene kan evtl tas frem igjen på slutten av timen, det gir også en fin avrunding

# data[].attributes.body
Det trenger ikke å være så stort. En liten summing på 1-2 minutter kan gjøres også i forelseninger med mange personer i salen.

# data[].attributes.body
Mange fine digitale verktøy for aktivisering kan ikke brukes hos oss lengre pga GDPR. Det begrenser mulighetene.

# data[].attributes.body
Hva gjør man i en situasjon hvor man forsøker å engasjere studentene og så er det ingen som "gidder" å gjøre noe, de sitter bare der - ingen vil svare på spørsmålene vi stiller for å få i gang engasjement. Det er ikke så lett som fersk underviser å takle stillhet og manglende engasjement. Tips?

# data[].attributes.body
Digital undervisning som passiviserende agent. En ukultur har spredt seg under koronapandemien og den fortsatt har konsekvenser.

# data[].attributes.body
Kort undervisningstid, pga. stram timeplan for studentene

# data[].attributes.body
Vi kommer kanskje inn i en klasse én gang i løpet av året. Vi kjenner ikke studentene, og de kjenner ikke oss.

# data[].attributes.body
Tid for selve gjennomføringen kan lett gjøre det vanskelig. Men det kan også være utfordrende å få tid til å lage gode aktive opplegg i arbeidshverdagen. Også kan det være vanskelig å få alle studentene med - enkelte vegrer seg for gruppearbeid (og andre for individuelt arbeid)

# data[].attributes.body
Gode tips og opplegg å finne i STAK og LearningLib - men de må tilpasses undervisningstid og situasjon

# data[].attributes.body
Fagnære opplegg fanger av og til lettere en generiske. Opplegg hvor gruppen må presentere noe på en tavle har en god forpliktene effekt.

# data[].attributes.body
Har andre kjennskap til steder hvor undervisningsopplegg publiseres (eller til og med er forskningsbasert)? Selv har jeg med hell bygget på publiserte opplegg om å undervise i primærkilder i religionsvitenskap.

# data[].attributes.body
Hvordan kan vi bli flinkere til å dele gode undervisningsopplegg?

# data[].attributes.body
Jeg hadde en professor som, etter en monolog, avsluttet med å si at han hadde latt være med å adressere en åpenbar innvendning mot hans tolkning eller argument. Vi ble invitert til å finne den. Det var ingen slik forglemmelse, men et triks for å la studentene være kritiske til ham selv. Jeg har ofte benyttet meg av det samme (etter hvert blir heuristikken gjenkjent, men det fungerer et par ganger).

# data[].attributes.body
Innpassing i studieløpet og timeplanen. Faglærer og koordinatorer gir oss ofte kort tid, for store grupper/klasser. Ofte ikke godt nok forarbeid og diskusjon mellom bibliotekar og faglærer.

# data[].attributes.body
Det er en del verktøy som er lavterskel (for oss), som har fungert bra i mine kurs: menti har jeg brukt på en enkel måte. Der kan man gjøre mye mer fancy ting enn det jeg gjør. Men der kan studneter svare individuelt, men også gjerne svare etter at de har diskutert sammen.

# data[].attributes.body
Kompetansen til underviseren. Har vi erfart de aktiviserende metodene selv? Vi må øve for å integrere metodene selv. Rollespill, press skriving, individ-par-plenum, case analyse og diskusjoner, skriveøvelser, gule lapper med kategorisering, metaspørsmål, fysisk stille seg på rekke etter en gitt oppgave (kan forklare det bedre muntlig) - alle disse må man ha inn under huden selv og presentere på en engasjert måte.

Opplegg er selvsagt avhengig av hva det undervises i, så underviser må være kreativ i hva å benytte når og hvorfor.

# data[].attributes.body
Padlet har jeg gode erfaringer med i kursene, jeg ber om at de svarer på gruppeoppgaver som jeg legger inn underveis i kurset, f.eks. et søkekurs. Alle ser alle sine svar, men det gjør ikke noe. Tvert imot, det er informativt (ikke minst for meg). Alle svarer anonymt, altså børvære ganske trygt for gruppene også.