# data[].attributes.headline
Hvad er demokrati - og kriterier for en demokratisk proces. Robert A. Dahl 

# data[].attributes.subject
Hvad er demokrati - og kriterier for en demokratisk proces. Robert A. Dahl 

# data[].attributes.body
Kriterier for en demokratisk proces

1. Medbestemmelse
2. Lighed i valg
3. Opnåelse af begrundet indsigt
4. Kontrol med dagsordenen
5. Ingen udelukkelse af voksne

Alle skal have lige muligheder for at stemme.

Alle voksne med fast bopælsret skal have mulighed for at stemme.

Hvert medlem bør have samme mulighed for politisk indsigt inden et valg.

Medlemmerne skal være ligestillede i politiske beslutninger inden et valg.

Medlemmerne er lige i forhold til passende spørgsmål, diskussion og overvejelse.

Stat: Er en særlig form for sammenslutning, som sikrer at regler og love overholdes.

Der har aldrig eksisteret en stat, hvis regering fuldstændig har levet op til kriterierne for en demokratisk process.

Kan en forening nogensinde være fuldt ud demokratisk?

Det er nogle relevante spørgsmål som bliver behandlet i artiklen af Robert A. Dahl. Kriterierne for en demokratisk proces er væsentlige, men spørgsmålet om hvorvidt en forening eller regering kan være fuldt ud demokratisk - er det meget interessant spørgsmål.

For hvem afgør i virkeligheden dette?

# data[].attributes.headline
I en undervisning situation skal vi som undervisere give eleverne et indblik i de demokratiske beslutningsprocesser.  

# data[].attributes.subject
I en undervisning situation skal vi som undervisere give eleverne et indblik i de demokratiske beslutningsprocesser.  

# data[].attributes.body
I sit ideal demokrati har Robert Dahl følgende fem punkter som skal opfyldes. Han potentere dog at opfyldelse af disse fem punkter ikke automatisk giver ét ideelt demokrati og man kan have demokrati uden at opfylde alle kravene.

Èt af kriterierne i demokratiet som Robert A. Dahl plederer for :

Ytringsfrihed:

Borgerne har ret til at ytre sig uden fare for straf om politiske emner i bred forstand, herunder også kritik af de valgte repræsentanter, regeringen, det socio‐økonomiske system og den herskende ideologi.

# data[].attributes.headline
Hvad vil være interessant at undersøge/udvikle i grundskolen efter at have læst denne tekst?

# data[].attributes.subject
Hvad vil være interessant at undersøge/udvikle i grundskolen efter at have læst denne tekst?

# data[].attributes.body
Dahl fremhævede, at det repræsentative demokrati er teoretisk legitimt, og at det ofte er pluralistisk i praksis, da magten er fordelt på mange hænder i stedet for at være koncentreret hos en økonomisk elite.

På den anden side var Dahl dog også opmærksom på den problematik, at markedsøkonomi skaber ressourceulighed med hensyn til velstand, status og evnen til at kommunikere og finde relevant information – og at disse uligheder delvist underminerer den politiske lighed. Ifølge Dahl er der imidlertid ikke noget plausibelt alternativ til markedsøkonomien, så spændingen lader sig ikke umiddelbart løse.

Dette er en af hovedgrundene til, at sandt demokrati ifølge Dahl ikke er muligt. Det ville nemlig kræve fuld politisk lighed. For ikke at udviske sondringen mellem demokrati som ideal og demokrati som praksis, introducerede Dahl derfor begrebet polyarki (styret ved de mange) som en betegnelse for den styreform, der karakteriserer de reelt eksisterende demokratier.

# data[].attributes.body
Dahl mener at markedsmekanismen på mange måder støtter og er en forudsætning for demokrati, men samtidig skaber økonomisk ulighed og dermed også politisk ulighed. Han skriver direkte: Demokrati og markedskapitalisme er bundet sammen i en vedvarende konflikt, i hvilken de gensidigt påvirker og begrænser hinanden (Dahl 1999, p. 134) og Da markedskapitalisme uundgåeligt skaber uligheder, begrænser den det demokratiske potentiale i et polyarkisk demokrati ved at fremkalde uligheder i fordelingen af politiske ressourcer (Dahl 1999, p. 137).