# data[].attributes.body
Kilde:
Brønsted, C. (2015) At blive samfundsborger - om socialiserings-processer. I: Gravesen, T. (red) Pædagogik. introduktion til pædagogens grundfaglighed. (s. 39-54) Forlag Systime
Bohr, Jenny (2015) Inklusion - fællesskabets pædagogik. I: Graversen D. T. (red) Pædagogik. Introduktion til pædagogens grundfaglighed. (s.55-78) Forlag Systime.
Gilliam, L. (2015) Identitet. Selv, kategori og fællesskab. I T. Ankerstjerne & S. Brostrøm(red.). Håndbog til Pædagoguddannelsen. Hans Reitzels forlag. 2. udgave.
Skytte, M. (2008) Kategorisering og kulturopfattelse. I C. Schou, C. Pedersen og M. Ejrnæs(red.) Samfundet i pædagogisk arbejde (s. 115-136). Akademisk Forlag.

# data[].attributes.headline
1. Hvilke vigtige faktorer har betydning for menneskets identitetsdannelse iflg. Laura Gillian?

# data[].attributes.subject
1. Hvilke vigtige faktorer har betydning for menneskets identitetsdannelse iflg. Laura Gillian?

# data[].attributes.body
Identitet er en definition af hvad man er som person og hvad man ikke er. Ifølge laura Gillian skabes identitet af socialt og kulturelt forståelse af os selv (hvem og hvad er jeg) og andres forståelse af os (hvordan og hvem ser mig) . Identitet skabes grundlæggende i et socialt aspekt, om vi kan identificere os eller modidentificere os med omverden. Vores identitet skifter efter hvilke situationer vi befinder os i og ændrer sig løbende gennem vores liv fra barn til voksen. Identitet er dermed socialt og kulturelt bestemt.

Ifølge Laura Gillian, rodfæstes vores identitet ikke kun i vores opfattelse af hvem vi er og hvad vi f.eks er gode til, men gennem løbende interaktionen med andre mennesker og omgivelsernes bekræftelse af hvem vi er og hvad vi præsentere, f.eks hvis man selv synes man er en god ven, så skal omgivelserne også mene  og bekræfte dette, for at det bliver en del af vores identitet og hvem vi er - vores identitet opstår ved vores refleksioner over hvad andre mener om os.

Ifølge Gillian dannes menneskets identitet af normer som kategorisering/klassificering, hvilket vil sige, at vi deler vores opfattelse imellem, det vi opfatter som ens, og adskiller det vi opfatter som forskelligt ( s 420),  f.eks. forventes det at piger leger med dukker og drenge med biler.

# data[].attributes.headline
2. Hvilken betydning har andre mennesker og omgivelserne i forholdet til identitetsskabelse og selvforståelse? 

# data[].attributes.subject
2. Hvilken betydning har andre mennesker og omgivelserne i forholdet til identitetsskabelse og selvforståelse? 

# data[].attributes.body
Identitet ændrer sig over tid og hvilke kontekster vi er i. Diskurser tildeler os forskellige identiteter såsom alder, køn og kultur. Mennesket søger andres fællesskab for at blive anerkendt.  og gennem fællesskabet med andre mennesker afspejler vi omgivelserne og får hver vores rolle. Hvis personen f.eks ikke opfører sig som “normalen” så vil personen blive udstødt eller forsøgt lavet om på. Andre mennesker og vores egen forståelse af os selv, skaber vores rolle i samfundet, vores erfaringer og normer, på godt og ondt

# data[].attributes.body
5.Hvordan etableres og vedligeholdes diskrimination og stigmatisering på baggrund af kategoriseringer ifølge Marianne Skytte? Brug gerne et praksiseksempel til at forklare jeres forståelse med.
Stigmatisering og diskrimination er resultater af kategorisering og den efterfulgte stereotypering af mennesker. Gennem stigmatisering, bliver et individ identificeret med negative stigma bestående af dårlige egenskaber pålagt ham/hende grundet nogle tilfældige handlinger, aspekter ved udseende, etnicitet og lignende. I vore dage ser vi stigmatiserings etablering og vedligeholdelse i diverse situationer. Eksempelvis har mennesker en tendens til at stigmatisere kæresteforholdet/ægteskabet mellem etniske danskere og udlændinge. Mange mennesker vil mene, at dette forhold primært ikke bygger på kærlighed, men i stedet på profitter som god økonomi, opholdstilladelse og i det hele taget bedre livsvilkår. Således etableres og vedligeholdes stigmatisering af mennesker, som gennem stereotypering forholder sig til de forventninger, de har til den specifikke kategori og i dette tilfælde, udlændinge, som har et kæresteforhold/ ægteskab med etniske danskere.
Ovenstående eksempel bygger på forskelsbehandling, idet vi sjælendt vil stille spørgsmålstegn ved ægteskab mellem to etniske danske mennesker. Dette fører til diskrimination af udlændige på baggrund af deres race og skyldes en opfattelse af individet, ikke som et unikt individ, men som en kategorirepræsentant (Skytte, M. 2008, S.120). Således diskrimineres mennesket idet der bliver stillet spørgsmålstegn og pålagt negative bemærkninger ved dets forhold og kærlighedsværdi.

# data[].attributes.headline
7. Definer og diskuter forskellige kulturforståelsers betydning for børnene/unge/voksnes mulighed for at deltage i anerkendende inkluderende fællesskaber. 

# data[].attributes.subject
7. Definer og diskuter forskellige kulturforståelsers betydning for børnene/unge/voksnes mulighed for at deltage i anerkendende inkluderende fællesskaber. 

# data[].attributes.body
Kulturforståelse er på en måde en statisk ting, da kultur tit og ofte er noget man prøver at bibeholde gennem traditioner fra et givent udgangspunkt. Kultur er jo blot en måde, hvor på et flertal har opnået konsensus og derfor er blevet enige om, at dette er vores udgangspunkt for vores måde at handle på og tænke på.

Et problem med kultur, er at der simpelthen er så mange forskellige måder at gøre tingene på. Nogle kulturer er meget forskellige fra hinanden, og derfor kan der opstå et problem når man skal inkludere en person, som i sin egen opfattelse af verdenen, måske er meget anderledes i forhold til netop det fællesskab personen er i. Hvis der er nogle helt klare grundopfattelser, som afviger fra hinanden er det praktisk talt umuligt at inkludere en person, som i sidste ende ikke ønsker at skulle inkluderes i noget, der føles fjernt fra dem og som de ikke føler de har nogen relation til.

# data[].attributes.body
1. Definer/beskriv/vis kort hvad der kendetegner det sociale fællesskab på den bemandede legeplads i Degnestavnen?

Kendetegnet for den bemandede legeplads er, at der bliver lagt meget vægt på at børn, unge og voksne mødes på legepladsen for at skabe relationer på tværs af alder, køn og kultur. Der er plads til alle. Børnene føler de har det sociale ustabile bagland tilfælles, hvor de ikke bliver set og ikke har de nære relationer til andre, hvilket har styrket deres tilknytning til hinanden. De har pædagogen fra den bemandede legeplads, Niels Bay som gennem tid har opbygget et tillidsfuldt bånd til disse børn og unge, ved at sætte grænser, rammer og vise omsorg.

# data[].attributes.body
2. Hvordan vil I beskrive/karakterisere de relationer der er mellem Niels og brugerne?

Forholdet mellem Niels og brugerne er baseret på respekt. Brugerne har stor tillid til Niels og anser ham i visse tilfælde som primær omsorgs/-tillids person. En tidligere bruger fortæller at hans forældre blot ønskede at det gik ham godt. Her indtager Niels en vigtiger rolle for mange af brugerne. Han indtager en faderrolle for mange af brugerne og Niels bliver beskrevet som en man kan tale med alt om f.eks. pubertet, kæreste job og lign.

Niels er rigtig god til at navigere i samspillet med brugerne så de netop ikke føler sig stigmatiseret og diskrimineret. Niels har opsat et pointsystem for stort set alt. En tidlige bruger der havde hidsige tendenser, fortæller at Niels brugte meget tid på at hjælpe ham med hans aggressioner. Niels kaldte det for dårlige nerver og fortalte ham at det kunne der sagtens rettes op på.

Niels behandler alle brugerne lige og det eneste de bliver bedømt på er hvordan de klare sig i pointsystemet

Niels arbejder anderkendende dette ved bl.a. at fortælle en bruger der er ked af det pga. en tabt fodboldkamp. At han snart vil lave en cykelkonkurrence og at brugeren jo er god til at cykle.

Et eksempel på hvor Niels kategoriserer er med brugeren Rihan hvor han fortæller ham at han synes det går dårligt for ham og at han faktisk kan gå hen og ende som mange andre. Her er der risiko for at Rihan kan føle sig stigmatiseret og stereotypiseret.

Niels er værdsat af de tidligere brugere og har haft en stor betydning for dem. En tidligere bruger udtaler ”Det hænger stadigvæk i ens bevidsthed…de normer, de værdier regler der var… specielt reglerne dem kører man stadigvæk efter” ” Den første der lærte os tingene”

# data[].attributes.body
4. Hvilke betydning får det for børnene og deres selvoplevelse på legepladsen? (Brug gerne eksempler med enkelte børn)

Niels’ pointsystem var f.eks. med til at give en opfattelse af, at de alle sammen var fælles omkring nået, et fælles mål alle kunne arbejde efter, at få point og anerkendelse.

Desuden så har den tilgang Niels har en god effekt på børnene, som nyder en god relation med en voksen, eftersom mange ikke har gode relationer med deres forældre derhjemme. Han er meget anerkendende og verbal.

Men børnene bliver ofte efterladt til sig selv, i tiderne mellem skole og familien, hvor de så ender på fx gaden og indgår i andre fællesskaber som præger dem.

Det vigtigt at have fokus på barnet problemer, at sætte barnet i fokus og få dem til at føle at det er set og hørt.

# data[].attributes.body
4. Hvilken rolle spiller den måde man socialiseres på for identitetsdannelsen. Herunder defineres og diskuteres begreberne kategorisering, stereotypering, stigmatisering
socialisering kan ses som et komplekst samspil mellem individet og den verden det bevæger sig i (socialiseringsarenaer). I det senmoderne samfund gennemgår barnet en dobbeltsocialisering hhv. primær og sekundær socialisering. Livserfaringerne i disse arenaer får betydning for identitetsdannelsen. Man kan skelne mellem identitetens indre og ydre betingelser. De indre betingelser udgøres af den personlige historie, opvækst og tidligere erfaringer. De ydre betingelser udgøres af aktuelle sociokulturelle betingelser i individets liv som individet skal skabe sin identitet indenfor (grundbog, S, 47).
Individet udvikler sin sociale identitet ved at definere sig ind og ud af sociale kategorimedlemskaber baseret på køn, alder, klasse, nationalitet, arbejde osv. (Skytte, M. 2008, s.116). Kategorisering vil altid indebære dikotomisering og komplementarisering, som henholdsvis signalerer forskel og ligeværd.  Individet gør brug af dikotomisering ved at opdele mennesker i binære oppositioner blandt ’’os’’ og ’’dem’’. Herunder er vi mænd og de er kvinder, vi er unge og de er ældre og flere lignende oppositioner. (Skytte, M. 2008, s.117). Desuden komplementariserer mennesket også ved at anerkende, at vi alle er mennesker med hver vores sprog, tro, kultur og lignende.
Opdelingen af mennesker mellem ’’os’’ og ’’dem’’ kan nemt føre til stereotypering og senere stigmatisering. Ved at kategorisere individer, danner vi en forforståelse og forventninger til den specifikke kategori, individet tilhører. Dette afspejles især ved mødet mellem personer, som er fremmede for hinanden. Typisk vil mødet bygge på en stereotypi, idet man vil fokusere på kategorien, som den anden tilhører frem for at koncentrere sig om det specifikke menneske, man møder. Stereotypering med dens generaliserende standpunkt, kan være med til at danne vores definitioner og opfattelser af eksempelvis befolkningsgrupper. Herunder bliver den vestlige borger associeret med positive termer som ’’ moderne’’ og ’’intellektuelle’’, hvorimod den afrikanske borger bliver associeret med begreber som ’’ traditionelle’’ og ’’konservative’’.
Som følge af kategorisering og den følgelige stereotypering, kan vi nemt forvandle en blot partiel identitet til en total identitet og gøre således brug af stigmatisering. Stigmatisering defineres som den proces, hvor bestemte negative egenskaber tillægges en person grundet enkelte, tilfældige handlinger, aspekter ved udseende, etnicitet og lignende (Skytte, M. 2008, s.119). Således bliver individet identificeret med det bestemte negative stigma, som kan føre til lav selvtillid og negativ selvopfattelse.

# data[].attributes.headline
8. Hvordan synes I generelt at vi som samfund håndterer forskelligheden? – er vi gode til at inkludere og skabe rum for menneskers forskellighed eller findes der særlige grupper som ekskluderes fra samfundets bærende fælleskaber? Hvilke?

# data[].attributes.subject
8. Hvordan synes I generelt at vi som samfund håndterer forskelligheden? – er vi gode til at inkludere og skabe rum for menneskers forskellighed eller findes der særlige grupper som ekskluderes fra samfundets bærende fælleskaber? Hvilke?

# data[].attributes.body
Hvis taler om det danske samfund, så synes jeg da helt klart vi er blandt de bedste i verden, der er der ingen tvivl om. Det har så også meget at gøre med de politiske tiltag, som er svingende og derfor ændres der hele tiden ting. Men vi har nogle grundopfattelser, hvor vi ønsker meget ligeværd og ligestilling. Danmark slår jo ikke andre befolkningsgrupper ihjel eller stigmatisere en vis gruppe mennesker.

Der er alle muligheder for at kunne indgå i et fællesskab i Danmark og alle har mulighed for at blive inkluderet. Det er bygget op af socialistiske principper, og som er særtegnet for Danmark og de nordiske lande. Det handler i sidste ende om at vi alle skal være lige, også dem med en anden kultur.

Desværre så er nogle kulturer så forskellige, at det kan være svært at inkludere dem, da det kræver at den ene part ændrer sig. Ellers er alternativet at kunne rumme nogle mennesker, men som i sidste ende ikke rigtig er inkluderet og som føler sig ude alligevel.

# data[].attributes.headline
6. Hvordan kan man forstå begrebet inklusion og hvad er forskellen på begreberne inklusion og rummelighed? 

# data[].attributes.subject
6. Hvordan kan man forstå begrebet inklusion og hvad er forskellen på begreberne inklusion og rummelighed? 

# data[].attributes.body
Når vi skal forstå inklusion, handler det om at kunne inkludere en anden person. Selve ordet er rodsfæstet i forståelsen om at inkludere noget, som så også har en modpart i form af at ekskludere noget eller med andre ord, eksklusion. Derfor ligger der i dette begreb to modparter, hvor den ene part er inkluderende mens den anden er ekskluderende, og man er derfor enten inkluderet eller ekskluderet.

Det er umiddelbart ingen mellemting, og det derfor ret hårdt skitseret og sat op – da der ofte altid er en gråzone, nogen børn har måske bedst af at være lidt i midten, hvis de måske har en baggrund som er meget forskellig fra fællesskabet. Det er derfor et mål i sig selv at kunne inkludere nogen, men visse omstændigheder kan hindre denne proces, og nogle vil derfor stå udenfor.

Rummelighed handler om at kunne rumme et andet menneske på godt og ondt. Man tager højde for at der en masse forskelligheder som gør vi har nogle forskellige holdninger, men derfor vil vi ofte gerne det samme og derfor skal man kunne respektere hinanden selvom man er uenige.

Rummelighed bliver dog et problem i den forstand, at individet bliver noget, der mere skal tolereres end respekteres, og man sætter derfor en tyk streg under den forskellighed der måtte være, og individet der måtte afvige fra normen, kan derfor i sidste ende på en måde føle sig ekskluderet eller i hvert fald ikke have følelsen af, at være ligesom de andre.

# data[].attributes.body
3. Hvilke pointer fra filmen mener I er vigtige i forhold til at fremme inklusion og forebygge eksklusion?

En vigtig pointe, som flere af de børn der nu er blevet voksne taler om, er at deres forældre ikke har haft tid til dem, og at det var fedt at der var en voksen som tog dem seriøst og alvorligt i form af Niels (pædagogen). De gav ham endda anerkendelse for at have opdraget dem i forbindelse med hans pointsystem, så de på den måde lærte at begå sig sammen med andre og i et system. Man kan sige Niels gjorde dem mere klar til samfundet, at kunne indgå i et fællesskab med andre, men også det at kunne præstere, som er en målestok i skoler og såvel på arbejdsmarkedet, den bedste får jobbet og derfor er konkurrence et uundgåeligt element i vores kapitalistiske samfund.

Via sit pointsystem kan Niels dermed præge børnenes væremåde, handlemønstre osv, ved at tilkendegive god opførelse og slå ned på ildeset opførelse.

# data[].attributes.headline
3. Find et eksempel på, hvordan en persons identitet, kendetegn og adfærdsformer skifter fra situation til situation afhængig af konteksten, og hvordan han/hun kategoriseret af andre personer

# data[].attributes.subject
3. Find et eksempel på, hvordan en persons identitet, kendetegn og adfærdsformer skifter fra situation til situation afhængig af konteksten, og hvordan han/hun kategoriseret af andre personer

# data[].attributes.body
Et eksempel kunne være at klassen har en gruppe drenge, som godt vil råbe højt, og fjolle lidt rundt. Denne gruppe af drenge identificere sig med hinanden, som de sjove og som gode venner der er med på skæg og ballade. Pædagogerne/lærerne ser gruppen som de irriterende drenge, som er utrolig grænsesøgende og frække. Pædagogerne/lærernes forventninger til disse drenge er, at de forstyrrer i timerne og der altid er konflikter med dem. Resten af klassen ser det som dem og os.  Drengene bliver kategoriseret af de andre, fordi drengene adskiller sig fra de andre i klassen forhold til deres væremåde. Hvilket vil sige at de andre børn og voksne stigmatiserer drengene, fordi de ser dem som forskellig/anderledes fra resten af klassen.

Når en af drengene er uden gruppen i klassen, bliver han usikker og stille i interaktionen med de andre børn fra klassen. Han mangler sine relationer og det fællesskab han plejer at identificere sig med.