# data[].attributes.body
U srpnju 1917. godine na grčkome otoku Krfu postignut je okvirni dogovor o stvaranju zajedničke države. Država se zvala Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca. Država je bila ustavna, demokratska i parlamentarna monarhija s dinastijom Karađorđevića na čelu. Ovim dokumentom je krenulo ujedinjenje.

# data[].attributes.headline
5. LISTOPAD 1918. GODINE - NARODNO VIJEĆE SLOVENACA, HRVATA I SRBA

# data[].attributes.subject
5. LISTOPAD 1918. GODINE - NARODNO VIJEĆE SLOVENACA, HRVATA I SRBA

# data[].attributes.body
Nardno vijeće SHS bilo je najviše političko tijelo južnoslavenskih zemalja monarhije. Vodstvo Vijeća činili su slovenski političar Anton Korošec kao predsjednik te Ante Pavelić (stariji) i Svetozar Pribićević kao potpredsjednik.

# data[].attributes.headline
29. LISTOPAD 1918. GODINE - HRVATSKI SABOR

# data[].attributes.subject
29. LISTOPAD 1918. GODINE - HRVATSKI SABOR

# data[].attributes.body
U Zagrebu se na izvanrednoj sjednici sastao Hrvatski sabor i donio dvije vrlo važne odluke.
1. prekinute sve državnopravne veze s Austro-Ugarskom
2. sabor svoje ovlasti prenio na Narodno vijeće SHS koje je postalo vrhovno tijelo vlasti u novonastaloj državi

# data[].attributes.headline
STVARANJE I PROGLAŠENJE KRALJEVSTVA SHS 1918. GODINE

# data[].attributes.subject
STVARANJE I PROGLAŠENJE KRALJEVSTVA SHS 1918. GODINE

# data[].attributes.body
U stvaranju kraljevstva postajala su dva različita stava o ujedinjenju od dvije različite osobe.
Stjepan Radić - upozorava na oprez, ističe da bi najprije trebalo odrediti uvijete ujedinjenja, te se zauzimao da nova država bude federativna republika
Svetozar Pribićević - poruživao je ujedinjenje i smatrao da se nema vremena za određivanje uvjeta, zauzimao se da nova država bude centralistička monarhija
Središnji odbor sastavio je Naputak (dokument ujedinjenja s uvjetima), ali izaslanstvo nije prihvatilo Naputak, pa su sastavili Adresu (dokument ujedinjenja bez uvjeta) koju je izaslanstvo prihvatilo.

# data[].attributes.headline
5. PROSINCA 1918. GODINE - PROSINAČKE ŽRTVE

# data[].attributes.subject
5. PROSINCA 1918. GODINE - PROSINAČKE ŽRTVE

# data[].attributes.body
Prosvjed na Jelačićevom trgu 5. prosinca 1918. godine. Tada su ljudi iskazali nezadovoljstvo o načinu ujedinjenja. Vojnici još postojećih hrvatskih jedinica bivše austrougarske vojske krenuli su prema Jelačićevu trgu izvikujući parole potpore hrvtaskoj republici, a priključili su im se civili. Na putu su se sukobili s pristašama nove države. U sukobu je poginulo petnaestak ljudi (prosinačke žrtve), a bilo je i dosta ranjenih.
Ovaj sam događaj odabrala jer mi se sviđa kako su se vojnici zauzeli za svoju državu.

# data[].attributes.body
Potpisan je od strane predstavnika Kraljevine SHS i Kraljevine Italije. Rapalskim ugovorm Italija je dobila Trst i okolicu, neka slovenska područja te Istru, grad Zadar i otoke Cre, Lošinj, Lastovo, Palagruži i Sušac.

# data[].attributes.headline
28. LIPANJ 1921. GODINE- VIDOVDANSKI USTAV

# data[].attributes.subject
28. LIPANJ 1921. GODINE- VIDOVDANSKI USTAV

# data[].attributes.body
Ustav je dobio ime ''Vidovdanski ustav'' jer je izglasan na pravoslavni blagdan sv. Vida. Ustav je prihvaćen običnom većinom. Tim je ustavom Kraljevina SHS definitivno postala centralistička monarhija, a kralju su dane velike ovlasti. Hrvatska je posebnost praktički nestala podjelom na 33 oblasti i ukidanjem Hrvatskoga sabora.

# data[].attributes.headline
ATENTAT NA HRVATSKE ZASTUPNIKE U NARODNOJ SKUPŠTINI 20. LIPNJA 1928. GODINE.

# data[].attributes.subject
ATENTAT NA HRVATSKE ZASTUPNIKE U NARODNOJ SKUPŠTINI 20. LIPNJA 1928. GODINE.

# data[].attributes.body
Zastupnici SDK-a vodili su u Narodnoj skupštini žestoke rasprave s predstavnicima vlasti. Tijekom jedne od rasprava 20. lipnja 1928. godine zastupnik Radikalne stranke Puniša Račić pucao je na hrvatske zastupnike. Tada je ubio Pavla Radića i Đuru Granđu, a ranio je Stjepana Radića, Ivana Pernara i Ivana Granđu. Od posljedica ranjavanja Stjepan Radić umro je u kolovozu iste godine. Predsjedničko mjesto u HSS-u preuzeo je Vladko Maček.

# data[].attributes.headline
6. SIJEČNJA 1929. GODINE- ŠESTOSIJEČANJSKA DIKTATURA

# data[].attributes.subject
6. SIJEČNJA 1929. GODINE- ŠESTOSIJEČANJSKA DIKTATURA

# data[].attributes.body
Kralj Aleksandar ukinuo je Vidovdanski ustav i raspustio Narodnu skupštinu. Tu je odluku objavio 6. siječnja 1929. godine pa i odatle dolazi naziv šestosiječanjska diktatura. Diktaturom kralj je zabranio uporabu nacionalnih obilježja kao što su zastava, grbovi i himna, državu je podijelio na devet banovina i ime države je promijenjeno u Kraljevina Jugoslavija.

# data[].attributes.headline
7. SIJEČNJA 1930. GODINE - HRVATSKA REVOLUCIONARNA ORGANIZACIJA - USTAŠA

# data[].attributes.subject
7. SIJEČNJA 1930. GODINE - HRVATSKA REVOLUCIONARNA ORGANIZACIJA - USTAŠA

# data[].attributes.body
Ustašku organizaciju osnovao je 7. siječnja 1930. godine u Italiji Ante Pavelić. Ustaški pokret nastao je kao radikalan nacionalistički i šovinistički odgovor na nezadovoljstvo položajem u Jugoslaviji. Ustaše su djelovale od 7. siječnja 1930. do 8. svibnja 1945. godine.

# data[].attributes.body
Atentat je organizirao Pavlićev povjerenik Eugen Dido Kvaternik, a izvršitelj je bio član VMRO-a (Unutarnja makedonska revolucionarna organizacija). Kralj Aleksandar i njegov domaćin, francuski ministar vanjskih poslova Louis Barthou u atentatu su ubijeni.

# data[].attributes.headline
SPORAZUM CVETKOVIĆ - MAČEK - 26. KOLOVOZA 1939. GODINE

# data[].attributes.subject
SPORAZUM CVETKOVIĆ - MAČEK - 26. KOLOVOZA 1939. GODINE

# data[].attributes.body
Sporazum je potpisan od strane Vladka Mačeka i Dragiše Cvetkovića. Stvorena je Banovina Hrvatska, a banom imenovan je Ivan Subašić. Banovina Hrvatska imala je dobar položaj po pitanju poslova, imala je: vlastitu vladu, bana, sabor, zdravstvo, unutarnju upravu itd. Središnja vlada u Beogradu imala je: financije, promet, vojsku, poštu itd.