# data[].attributes.body
עידו
רנן
ורטאן
כאפיר

# data[].attributes.body
איליי

# data[].attributes.headline
דנה ליטל שיר ועדן

# data[].attributes.subject
דנה ליטל שיר ועדן

# data[].attributes.headline
עמית שקד תמר 

# data[].attributes.body
עמית שקד תמר

# data[].attributes.headline
הכרישים:שרים

# data[].attributes.body
הכרישים:
שרים
שי
ניר
בזיס

# data[].attributes.headline
איליי בורשן, עומר יש

# data[].attributes.body
איליי בורשן, עומר ישראל, אריאל שושן, אופיר ברזילי

# data[].attributes.headline
שירי עדן ליה אלין

# data[].attributes.subject
שירי עדן ליה אלין

# data[].attributes.body
עם - הכוונה במילה עם היא לכל קבוצות האזרחים החיות במדינה השונות זו מזו בדעותיהן , במנהיגיהן , ובאינטרסים שלהם .
עם זאת, כולם אזרחי מדינה אחת.

שלטון- תחום החיים בו נעשות ההחלטות הרשמית והכוללות של חברה או מדינה .

שלטון עם
(דמוס=שלטון +קרטיה=עם =דמוקרטיה )-
המשמעות היא שהעם שולט במדינה והוא הריבון =שליט המדינה בפועל , פועל למען העם.
ההחלטות מתקבלות בהכרעה ובהחלטה של רוב העם ולמעשה רוב האזרחים בחברה .
עיקרון שלטון העם הוא אחד העקרונות המחייבים של כל דמקוטריה וללא עיקרון זה לא תתקיים המדינה הדמוקרטית.
עיקרון זה הוא ביטוי לריבונות העם במדינה , שכן העם הוא השליט במדינה ומקור כל הסמכויות והכוח בה .

# data[].attributes.headline
שי-אל מוטחדהפאר 

# data[].attributes.body
שי-אל מוטחדה
פאר ימיני
שחר דניאל
איליי מחלב
לינוי איבטבול

# data[].attributes.headline
שלטון החוק - מהו?

# data[].attributes.subject
שלטון החוק - מהו?

# data[].attributes.body
שלטון החוק הוא הינו עקרון יסוד במשטר דמוקרטי.
משמעות החוק הוא בעיקרון שכולם שווים בפני החוק.

חוק - חוק הוא הוראה רשמית מחייבת, מנוסחת בכתב, באופן משפטי אחיד וברור, מחייבת את כלל התושבים וניתן לאכיפה.

שלטון החוק קובע את גבולות המותר והאסור לאזרחים ולשלטון. לאזרחים מותר לעשות כל דבר שאינו אסור בחוק ולרשויות השלטון אסור לעשות שום דבר שהחוק אינו מסמיך אותן לעשות.

החוק נחקק בהליך דמוקרטי ותוכנו משקף מחויבות לזכויות האדם, לעקרונות דמוקרטיים ולערכים משותפים לכלל אזרחי המדינה ולערכים הקובעים את אופי המדינה. לא ניתן לפגוע בזכות של אזרח ללא הסמכה מפורשת בחוק.....

# data[].attributes.headline
איך העיקרון בא לידי ביטוי בכתבה?

# data[].attributes.subject
איך העיקרון בא לידי ביטוי בכתבה?

# data[].attributes.body
העיקרון בא לידי ביטוי בכתבה בכך שבכתבה ציטטו וסיפרו את הדברים אשר אמר נשיא ביהמ"ש העליון בזמן הכתרתו - וביניהם ברוב הגדול דובר על השלטון הדמוקרטי ואיך צריך להתייחס לשלטון החוק ולאכיפת החוק בכללי בישראל - כל אחד שווה בשווה!
בהכתרה שלו הוא עצמו השתמש בביטוי "שלטון החוק" כמה וכמה פעמים והביע את דעתו על העיקרון ועל הנושא.

# data[].attributes.body
כפיר עיני:
היה מאוד כיף לעבוד בקבוצה ביחד, כל אחד הביא את החלק שלו בחיפושים של הכתבות, בחיפושים על העיקרון עצמו והגדרתו ואיך כל אחד הביא דעה משלו על מה זה ואיך זה מביע ועל מה הכתבה מדברת.....

עידו שמחי:
אני מאוד נהניתי לעבוד על העבודה הזאת בצוות עם כל החברים שלי, היה לי ממש מצחיק כי כל הזמן עשינו צחוקים וכנראה גם בגלל זה סיימנו את זה בכזאת מהירות ובכזאת כיפיות!

ורטאן גולסריאן:
אני נהניתי מאוד לעבוד בקבוצה מפני שכל אחד הביא רעיון משלו והביע את דעתו, עבודה קבוצתית טובה גם כאשר חיפשנו באינטרנט כל אחד הביע את דעתו לגבי הכתבה ואמר מה שהוא חושב......

רנן באורנפרוינד:
היה לי ממש כיף לעשות את העבודה
למדתי הרבה דברים חדשים על נושאים של הכרתי וידעתי עליהם לפני
בנוסף גם הכרתי את החברים שלי יותר, התגבשנו ונהינו חברים טובים יותר......

# data[].attributes.headline
מה זה שוויון?

# data[].attributes.subject
מה זה שוויון?

# data[].attributes.body
-שוויון הוא  ערך יסוד בחברה דמוקרטית ועיקרון מרכזי במשטר דמוקרטי.

ערך השווין שולל אפליה או העדפה של בני אדם מטעמי דת, גזע, מין, צבע, דעה פוליטית, מעמד חברתי, גיל, נטייה מינית, לשון, השקפה, לאום, וכו

קיימים כמה סוגי שוויונות מרכזיים בחברה דמוקרטית:
שוויון פוליטי, שוויון כלכלי ושוויון חברתי.
שוויון פוליטי - כל אדם רשאי לבחור ולהבחר לרשויות, ליהנות מזכויות בסיסיות ושוות,  גם אם מתנגד לשלטון הנכחי.
שוויון כלכלי - התפקידים והזכויות שאדם מקבל אינם נקבעים על פי מצבו הכלכלי, אלא על פי כישוריו.
שוויון חברתי - האופן בו המוסדות הציבוריים והאזרחיים מתייחסים לכל אזרח. ללא שוויון חברתי שאר השוויונות לא יכלו להתקיים בגלל שאנשים בעלי שוני אחר אחר יעקפו את השוויון החברתי

# data[].attributes.body
https://bit.ly/367eXtE

# data[].attributes.headline
מה זה הכרעת הרוב?

# data[].attributes.subject
מה זה הכרעת הרוב?

# data[].attributes.body
עקרון הכרעת הרוב הוא קבלת החלטות לפי רצון הרוב, משמעו הרוב וגם המיעוט חייבים לציית להחלטה.

הכרעה- בויכוח/ מחלוקת/ במשפט יש שני צדדים, ההכרעה קובעת/ פוסקת לטובת אחד הצדדים

רוב- למושג רוב יש שלושה פירושים כאשר בשלושתם משתמשים כאשר רוצים לקבל החלטה ומבצעים הצבעה. 1. ברוב הרגיל: ההחלטה מתקבלת כאשר תומכים בצד אחד מחצית ועוד אחד מהנוכחים.
2. ברוב מוחלט: ההחלטה מתקבלת כאשר תומכים בה לפחות מחצית ועוד אחד מכלל מקבלי ההחלטות
3. ברוב מיוחד: ההחלטה מתקבלת כאשר תומכים בה לפחות שני שלישים מכלל מקבלי ההחלטות.

# data[].attributes.body
https://13news.co.il/item/news/additional/commentaries/rivlin-column-182904/

# data[].attributes.headline
מהי סובלנות?

# data[].attributes.subject
מהי סובלנות?

# data[].attributes.body
סובלנות היא ערך אנושי ומוסרי שמשמעותו היא קבלה, התייחסות בכבוד, בהבנה וללא אפליה כלפי השונים מכל בחינה (גזע, אמונה, תרבות ועוד..).
תכונות היסוד של סובלנות :
- כיבוד הזולת -  סובלנות ייחודה בהבנה כי לאחרים יש זכות להחזיק בדעות, באידיאולוגיות ובערכים השונים לחלוטין מדעותיך, מהאידיאולוגיה בה אתה מאמין והערכים שעל-פיהם אתה פועל. סובלנות אמיתית איננה מסתפקת בקבלת השונה והאחר, אלא היא אף מכבדת אותו ומכירה בקיומו.
- הידברות - ההידברות בעצם טבעה מאפשרת לפרט לשמוע  את האחר והשונה.

# data[].attributes.headline
פלורילזם-על פי מ

# data[].attributes.body
פלורילזם-
על פי מילון מילוג, פלורליזם הוא תפיסת עולם שלפיה בחברה צריך להיות ריבוי דעות.

פלורליזם הוא מונח מתחום הפילוסופיה, מדע המדינה וסוציולוגיה. הגישה הפלורליסטית מכירה בכך כי למין האנושי יש דרכי חשיבה שונות, אשר אינן תמיד עולות בקנה אחד.
הפלורליזם הוא אחד מערכי היסוד בדמוקרטיה הליברלית.
הגישה הפלורליסטית מעניקה שיוויון זכויות וחופש ביטוי לכל קבוצות השונות בחברה כך שיוכלו להביע את דעתם.
הפלורליזים יכול לבוא לידי ביטוי במגוון תחומים כמו :
פלורליזם חינוכי, כלכלי, פוליטי ועוד

# data[].attributes.body
חירות היא עיקרון יסוד המכתיב כי בראש ובראשונה יש לאדם את היכולת לבחור.

לכל אדם יש זכות לקבל החלטות לגבי חייו באופן עצמאי וללא התערבות של גורם חיצוני ולחיות את חייו באופן שהוא רואה לנכון

יש לו את הזכות לעצב את אישיותו כרצונו וליצור בדרכו את סיפור חייו

ישנם כמה סוגים של חירות:

חירות המחשבה והדעה

חופש דת, פולחן ואמונה וחופש המצפון

חופש הביטוי

חופש העיתונות והפרסום

חופש החינוך
ועוד

עם זאת, ישנם מקרים בהם יש צורך להגביל את חירותו של האדם: אם הוא מהווה סכנה לעצמו, במקרה שהוא פוגע בזכויות של אדם אחר

# data[].attributes.headline
אז מהי הגבלת השלטון?

# data[].attributes.subject
אז מהי הגבלת השלטון?

# data[].attributes.body
השלטון הוא הגוף בעל הכוח הרב ביותר במדינה דמוקרטית ואחראי על כל תחומי החיים (כלכלי, אנושי, מקורות מידע רגישים, מנגנוני אכיפה ועוד). כדי למנוע מצב בו השלטון מנצל לרעה (לטובתו האישית או לרעת האזרחים ולא לטובתם) לשלטון ישנן סמכויות מסויימות המוגדרות בחוקים ואין לה סמכויות מעבר לכך.
עקרון דמוקרטי זה מתבצע על ידי אמצעים שונים כמו: הפרדת רשויות בכדי לפזר את הכוחות הסמכותיים ולא לרכזם לגוף אחד חזק מאוד, ומשרד "מבקר המדינה" שתפקידו מתרכז באיתור תקלות של שלוש הרשויות ולפי כך יכול הציבור למחות כנגד החלטות או פעולות של השלטון.

# data[].attributes.body
https://www-israelhayom-co-il.cdn.ampproject.org/v/s/www.israelhayom.co.il/interactive/amp/article/673315?amp_js_v=a2&_gsa=1&usqp=mq331AQFKAGwASA%3D#aoh=16008926256954&referrer=https%3A%2F%2Fwww.google.com&_tf=%D7%9E%D7%90%D7%AA%20%251%24s&share=https%3A%2F%2Fwww.israelhayom.co.il%2Farticle%2F673315

# data[].attributes.headline
3. אודות בחירת הכתבה

# data[].attributes.subject
3. אודות בחירת הכתבה

# data[].attributes.body
העיקרון הדמוקרטי סובלנות בא לידי ביטוי בכתבה בכך שהכתבה מספרת על פרויקט בישראל שנקרא "סלט ישראלי" פרויקט שמקדם את כל ערכי הסובלנות אצל בני הנוער, אצל הדור הבא של ישראל, הפרויקט גורם לבני הנוער לקבל את השונה את אלה שבאים מתרבויות עדות ודתות שונות בחברה הישראלית. יוזמת הפרויקט מסבירה כי מטרת הפרויקט היא ליצור מנהיגים צעירים לעתיד, לייצר "שגרירות של שיח דמוקרטי סובלני, שוויוני ומכבד בחברה הישראלית. הפרויקט בעצם מחבר בין תרבויות שונות בחברה הישראלית תרבויות שחושבות גם ההפך בחלק מהמקרים ונותנת להם ללמוד אחת על השנייה ובכך לא רק שיכירו וינהגו בכבוד כלפי השונים אלא גם יצליחו להתחבר וליצור קשר עמוק גם אם נמצאים בסטטוס חברתי אחר.

# data[].attributes.body
https://www.ynet.co.il/articles/0,7340,L-5055808,00.html

# data[].attributes.headline
המטרה העיקרית של עקרון הפרדת הרשויות

# data[].attributes.subject
המטרה העיקרית של עקרון הפרדת הרשויות

# data[].attributes.body
מטרתו העיקרית של עקרון הפרדת הרשויות היא למנוע גזילה, מונופול של כוח בתוך גוף או מחלקה אחת, דבר המוביל בהכרח לזלזול, לדיכוי זכויות האדם ולחירויותיהם.
מאזן הכוחות נתמך על ידי צעדים מיוחדים (מה שמכונה "מערכת הבדיקות והאיזונים"), המבטיחים אינטראקציה והגבלה הדדית של סמכויותיהם של גופים אלה. יחד עם זאת, הם מבטיחים את עצמאותה של ממשלה אחת מול אחרת בגבולות סמכויותיה. בגבולות כשירותה, כל ממשלה עצמאית והיא כפופה לחוק בלבד. הפרדת הרשויות אינה פירושה עימות שלהם. אף אחד מסניפי השלטון אינו יכול לתקן את תפקידו של אחר, אך הוא גם אינו מסוגל לפעול בבידוד, ולכן הרשויות משלימות זו את זו בשמירה על הקשר והקוהרנטיות הנדרשים.

# data[].attributes.body
https://www.srugim.co.il/414909-%d7%a0%d7%93%d7%97%d7%aa%d7%94-%d7%a4%d7%a1%d7%99%d7%9c%d7%aa-%d7%94%d7%a8%d7%a9%d7%99%d7%9e%d7%94-%d7%94%d7%a2%d7%a8%d7%91%d7%99%d7%aa-%d7%9c%d7%9b%d7%a0%d7%a1%d7%aa-%d7%99%d7%9e%d7%99%d7%a0%d7%94

# data[].attributes.body
איליי בורשן - היה סבבה לעבוד בקבוצה, כל אחד עשה את החלק שלו.
למדתי עוד קצת על תכונות היסוד של הסובלנות ועל הקשר שלה לדמוקרטיה. היה מגניב לדבר על מהי סובלנות לדעת כל אחד מהמשתתפים.
ומה כל אחד חושב שסובלנות היא.

אופיר ברזילי - נהניתי לעבוד על העבודה הזאת עם החברים שאיתי בקבוצה. למדתי קצת על סובלנות דברים חדשים שלא ידעתי לפני. היה נחמד לדבר עם שאר חברי הקבוצה על סובלנות וכל אחד תרם לעבודה

אריאל שושן- מהלך העבודה עם הקבוצה היה מאוד מהנה אני מרגיש שהחכמתי בכל נושא הדמוקרטיה ולמדתי הרבה דברים חדשים, בנוסף, היה כיף לעבוד בקבוצה זו עם החברים כשכל אחד תרם את חלקו לעבודה.

עומר ישראל - היה מאוד כיף לעבוד עם הקבוצה ולמדתי הרבה על סובלנות ושחשוב לכבד דעות אחרות וגם ההרחבה על נושא הדמוקרטיה ויסודותיו כל אחד מהקבוצה תרם את חלקו ונהנינו לעבוד ביחד.

# data[].attributes.body
https://campus.ort.org.il/mod/book/view.php?id=95425

# data[].attributes.headline
אודות בחירת הכתבה

# data[].attributes.subject
אודות בחירת הכתבה

# data[].attributes.body
על פי הכתבה שצירפנו,
ניתן להבין את שלטון העם ועניין הדמקורטיה בצורה הרבה יותר טובה.
ובכן, בכתבה מציגים בפנינו שבוצע מעקב אחרי שיח בתקשורת ושמתקבל רושם שלציבור נמאס מהדמוקרטיה המובנה המלא ויש להם נכונות לוותר על המגבלות ולמעשה הכח השלטוני ועל האחרונות והזכויות שהיא מבטיחה לכל אזרח בפני עצמו.
בנוסף לכך, מציגים בפנינו מדד הדמוקרטיה לשנת 2017 ומדגישים בכך שהציבור הישראלי בכלל והיהודי בפרט אינו מוכן לוותר על הדמוקרטיה בקולות .
בהמשך לכך, מדגישים בפנינו שלא מדובר אך ורק בשלטון העם אלא גם בשמירה על החופש שלנו בכלל וחופש הביטוי בפרט שלמעשה ניתן להבין, שזהו נושא מאוד עיקרי וחשוב בחיינו שמורכב מהמון דברים.
רוב הציבור סבורים שהחלטות המנוגדות לערכים דמוקרטיים הן לא דמוקרטיות גם אם הן התקבלו על יד ממשלה שיש לה רוב .

# data[].attributes.body
שי-אל מוטחדה:
היה מאוד כיף לעבוד בקבוצה היה שיתוף פעולה מלא מכל חברי הקבוצה.
כולם עשו חלקים שווים בעבודה כך שיצא שכולם עשו אותו הדבר ולא היה מריבות או חילוקי דעות על העבודה ועל תהליך העבודה.
בנוסף, היה ממש מעניין ללמוד ולהעשיר את הידע שלי בנושא של שלטון העם והבנתי שהנושא הזה ממש מעניין ושאני לא מתחרט על זה שבחרתי דווקא אותו
אז בקיצור היה ממש מהנה ומעשיר את הידע העבודה הזאת ואני ממש
מודה לך שנתת לי את הזכות ללמוד דבר חדש.

פאר ימיני:

היה לי כיף ומעניין ללמוד עם הקבוצה ולעבוד בשיתוף פעולה ולחקור
דברים מעבר שלא ידעתי עליהם ובחיים לא נתקלתי בהם .
היה כיף לחקור באינטרנט ולראות כתבות ומאמרים שמסבירים על שלטון
העם ומה זה בעצם אומר ולהרחיב את הידע על דבר שהוא בעצם מאוד
חשוב בחיים שלנו .
היה מאוד מסקרן להבין מה עומד מאחורי כל הדמקורטיה ולדעת שבעצם, שכן העם הוא השליט במדינה ומקור כל הסמכויות והכוח בה .

# data[].attributes.body
https://www.calcalist.co.il/world/articles/0,7340,L-3833490,00.html

# data[].attributes.headline
כיצד העיקרון בא לידי ביטוי:

# data[].attributes.subject
כיצד העיקרון בא לידי ביטוי:

# data[].attributes.body
בכתבה מסופר על כך שביוני 2020 בית המשפט העליון בארה"ב קבע שלא ניתן לפטר עובדים בשל היותם הומוסקסואלים
או טרנסג’נדרים.

עיקרון החירות בא לידי ביטוי בכתבה בכך שכאשר בית המשפט קבע, שלא ניתן לפטר מישהו על בסיס נטייתו המינית או הזהות המגדרית שלו, הוא חיזק את הזכות שיש לכל אדם לחיות את חייו באופן שבו הוא רואה לנכון ולקבל החלטות לגבי חיוו באופן עצמאי וללא התערבות של גורם חיצוני .

# data[].attributes.body
ליה -
מאוד נהנתי מתהליך העבודה בקבוצה, כולנו הבענו דעות על הנושא והדינמיקה בנינו מאוד טובה.
בנוסך אני מאוד מתחברת לעיקרון החירות, אז מאוד עניין אותי למצוא עליו מידע.

# data[].attributes.headline
למה בחרנו בכתבה?

# data[].attributes.body
למה בחרנו בכתבה?

העיקרון בא לידי ביטוי בכתבה בכך שלא פסלו את "הרשימה המשותפת" מלהתמודד לכנסת בגלל שחייב ריבוי דעות בנושא, כלומר פלורליזם. "עוצמה יהודית" ביקשה מועדת הבחירות לפסול את התמודדת המפלגה הערבית, אך בהצבעה, 18 מתוך 22 הצביעו נגד פסילת המפלגה, ומכאן ניתן ללמוד שבמדינה דמוקרטית כמו ישראל, הרוב קובע. "...בקשת הפסילה נדחית ברוב של 18 נגד מול 4 שהצביעו בעדה".

# data[].attributes.headline
עדן- אני נהניתי מתהל

# data[].attributes.body
עדן- אני נהניתי מתהליך העבודה, וגם הייה כיף מהקבוצה עצמה כל אחת הביאה את החלק שלה לעבודה ולמדתי גם דברים חדשים שלא ידעתי על עקרונות דמוקרטיים

# data[].attributes.headline
בחרנו בכתבה זאת מכיו

# data[].attributes.body
בחרנו בכתבה זאת מכיוון שבגלל שקטע זה הוא מאתר קמפוס אורט הוא מותאם לתלמידים ונוח להבנת הנושא כיוון שהחומר כתוב שם בצורה ברורה ללא מידע מיותר.

# data[].attributes.body
העבודה היתה כיפית, וחלוקת העבודה היתה ברורה. כל אחד קיבלה משהו לעשות וביחד יצרנו את התוצר הסופי.

# data[].attributes.headline
המשך רפלקציה

# data[].attributes.subject
המשך רפלקציה

# data[].attributes.body
שחר דניאל:

העבודה בקבוצה הייתה טובה והיה שיתוף פעולה בין כולם. לכולנו היו דעות דומות לגבי העבודה מה שהקל עלינו מבחינה רעיונית. בנוסף, נהנתי לכתוב את העבודה והיא לימדה אותי על יסודות הדמוקרטיה ועל שלטון העם בפרט.
בעיקר למדתי מהחלק של הסבר הנושא שנבחר ופחות התחברתי לחלק של בחירת הכתבה.

# data[].attributes.headline
המשך רפלקציה

# data[].attributes.subject
המשך רפלקציה

# data[].attributes.body
איליי מחלב:

העבודה דרך הטלפונים הייתה מסובכת בהתחלה אבל אחריי שהבנו מה כל טחד צריך לעשות הבנו שזה אפשרי
היה מסקרן ומעניין

לינוי אביטבול:
העבודה הייתה מאתגרת אך לא ברמת הקושי שלה אלא בעשייה עצמה, כלומר, התקשורת בין חברי הקבוצה הייתה אך ורק דרך המחשב ובהתחלה זה היה לי טיפה מוזר שעשיית עבודה קוראת בצורה הזו. אך במהרה התגברנו על הבעיות הטכנולוגיות שצצו במהלך העבודה, נהנתי, השכלתי והתחברתי לחומר עצמו.

# data[].attributes.body
ניר כהן:
מהלך העבודה הייתה אחלה למדתי הרבה על המושג שלנו "פלורליזם" והבנתי איך הוא מתקשר לדמוקרטיה. שיתוף הפעולה עם שאר חברי הקבוצה היה חזק ונהנו מאוד לבצע את המשימה.

שי אהרון:
נהנתי מאוד לעבוד עם החברים שהיו איתי בקבוצה, שיתפנו פעולה וכל אחד נתן מעצמו.
יצא לי ללמוד מהעבודה על המושג פלורליזם שלא ידעתי עליו לפני.

ליאור שרים:
מהלך העבודה היה נהדר, הצלחתי להבין מה זה פלורליזם ומה הקשר שלו לדמוקרטיה. שיתוף הפעולה בינינו היה מצוין וכל אחד עשה חלק אחר ונהנו לעשות את העבודה.

עמית בזיס:
נהנתי מאוד מהעבודה בעקבות זה שכל חבריי שיתפו פעולה וכל אחד ידע את תפקידו מרגיש שהשכלתי ושלמדתי מהשיתוף פעולה ובסך הכל נהנתי.

# data[].attributes.headline
ליטל- רפלקציה

# data[].attributes.subject
ליטל- רפלקציה

# data[].attributes.body
העבודה הייתה מהנה ביותר.
היה כיף לעבוד עם חברות הקבוצה, העבודה הייתה מגבשת ממש.
ובנוסף למדתי מהעבודה המון על הגבלת השלטון - דבר שלא הייתי מודעת אליו ללא העבודה.

# data[].attributes.headline
אלין- נהנתי לקחת חלק

# data[].attributes.body
אלין- נהנתי לקחת חלק בעבודה ובתהליך הנושא עצמו מאוד מעניין אותי אז היה כיף גם לחפש לקרוא כתבות ולגלות דברים חדשים.

# data[].attributes.headline
שירי- גם אני נורא נה

# data[].attributes.body
שירי- גם אני נורא נהניתי מהתהליך של העבודה בקבוצה,

הדינמיקה בקבוצה הייתה מעולה והיה מעניין לעבוד ביחד מאוד.

בנוסף התחברתי לרעיון החירות מאוד ולמדתי הרבה דברים חדשים כשעשינו את העבודה.

# data[].attributes.headline
הסוגיה שבחרנו:

# data[].attributes.subject
הסוגיה שבחרנו:

# data[].attributes.body
היא בנושא הפרת החירות של זוגות חד מיניים בכך שאוסרים עליהם לפתוח בתהליך פונדקאות ואימוץ ילדים בארץ

# data[].attributes.headline
כיצד עיקרון הכרעת הר

# data[].attributes.body
כיצד עיקרון הכרעת הרוב בא לידי ביטוי בכתבה:
עיקרון זה בא לידי ביטוי בכתבה בכך שהכתבה שנכתבה על ידי נשיא המדינה ראובן ריבלין , אומרת שישראל חוגגת מעל 70 שנים של מערכת בחירות ושל דמוקרטיה חזקה ואיתנה , ושבעצם זכות ההצבעה היא היכולת לשנות ולהיות שותף ולהשפיע על מה שקורה במקום בו אתה חי , ומייצגת חירות .
וזה בעצם אומר שהכרעת הרוב היא המתן זכות הצבעה לכל אחד ואחד ובעצם קבוצת האנשים הדוגלים באותה דעה/ מפלגה/ דרך הם יהיו אלה שיחליטו, ישפיעו וישנו .
הכתבה גם מספרת שעיקרון זה הוא ״מבטיח את קיומינו״ , וחשוב כי בעצם קובע בפוליטיקה לדוגמה , במדיניות כלכלית במדינתנו, סוגיית החינוך , סוגיית הקשישים ועוד סוגיות שנויות במחלוקת בחברה בה אנו חיים, ושבעצם הדרך הטובה ביותר להכריע את הסוגיות האלה ואיך הטיפול בהם ייעשה היא בדרך שהרוב חושב ומוצא לנכון ולא על פי דעה של אדם יחיד.

# data[].attributes.headline
הסבר על הכתבה

# data[].attributes.subject
הסבר על הכתבה

# data[].attributes.body
בכתבה מסופר על זה שלפני כמה ימים, בממשלת ישראל, השר אריה דרעי לא רצה שיסגרו את בתי הכנסת כל עוד יש אפשרות להפגנות המוניות. עקרון השוויון בא לידי ביטוי בכתבה זו בכך שממשלת ישראל רצתה לקבוע הגבלות חדשות בתקופת הקורונה שהם, אפשר להפגין ( בתקופה זו, ההפגנות משוייכות יותר לשמאלנים), אך אסור להתפלל בבתי הכנסת ( בתי הכנסת משוייכים יותר לימנים). השר אריה דרעי ראה הצעה זו כחוסר שוויון ואף איים להתפתר מתפקידו כשר אם לא ישנו חוק זה לפני יציאתו לאור.

# data[].attributes.headline
רפלקציה אישית

# data[].attributes.subject
רפלקציה אישית

# data[].attributes.body
אביחי: מאוד נהנתי לעשות את העבודה, למדתי דברים חדשים על דברים אקטואליים ולמדתי על המון על העקרון השיוויון והתחברתי אליו מאוד בתור האדם שרוצה שיוויון
יאיר: נהנתי לחקור את הנושא, למדתי עוד בנושא שחשבתי שאני מכיר, והכתבה הייתה מעניינת

# data[].attributes.headline
שיר- רפלקציה 

# data[].attributes.subject
שיר- רפלקציה 

# data[].attributes.body
היה לי מאוד כיף לעשות את העבודה, היא הייתה מגבשת מאוד ובנוסף הצלחתי להבין יותר על מהו עקרון דמוקרטי ובפרט על עקרון הגבלת השלטון שבו עסקנו. אני מקווה שנמשיך לעשות עבודות מסוג כזה בשיעורים שלנו

# data[].attributes.headline
עדן - רפלקציה

# data[].attributes.subject
עדן - רפלקציה

# data[].attributes.body
נהנתי מאוד מהעבודה הצלחתי ללמוד על המושג שבחרנו ולהבין אותו טוב יותר. למרות שהתקשתי למצוא כתבה שנראתה לי מתאימה אבל בסוך הצלחנו

# data[].attributes.headline
כתבה -מעודכנת

# data[].attributes.subject
כתבה -מעודכנת

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
הגבלת השלטון היא אחת מאבני היסוד במשטר הדמוקרטי, אולם כמעט לא קיימים בישראל מנגנונים לפיקוח על השלטון ואלו הקיימים - חלשים למדי. האם מנגנוני הפיקוח שקיימים יעילים הם? כיצד מחזקים את הפיקוח על השלטון?
אחת הסוגיות שלא בלטה מספיק בדיון הציבורי על פסקת ההתגברות היא עוצמתה הרבה של הממשלה בישראל. השיח הנוכחי מתמקד באקטיביזם של בג"ץ ובהפרדת רשויות. ואולם הגבלת השלטון היא אחת מאבני היסוד במשטר הדמוקרטי - והיא חשובה במיוחד בדמוקרטיה פרלמנטרית, כמו ישראל, שבה לשלטון יש מלכתחילה עוצמה רבה משום שהממשלה נהנית מרוב בפרלמנט וכך שולטת בו. אף על פי כן, כמעט לא קיימים בישראל מנגנונים לפיקוח על השלטון, ואלו הקיימים - חלשים למדי.

אחד המנגנונים החשובים בהקשר זה הוא פיקוח פרלמנטרי על הממשלה. באמצעות כלי פיקוח שונים אמורה הכנסת לחקור, לבחון, למתוח ביקורת, לתשאל שרים ופקידים ולדרוש מהם דין וחשבון. בפועל, היא עושה זאת באופן חלקי ופגום, בעיקר משום שחלק מהכלים המצויים בידיה אינם מתאימים או רלוונטיים.

הליקוי המרכזי טמון בוועדות הכנסת. הוועדות אמורות להיות הזירה המרכזית לפיקוח על הממשלה, משום שרק בהן אפשר לקיים דיונים מעמיקים. אלא שהכנסת היא מהפרלמנטים הקטנים בעולם ביחס למספר התושבים, ובנוסף - מספר השרים וסגני הת שרים גדול. כך נותרים רק כ-90 חברי כנסת לכהן בוועדות. וכיוון שבכנסת פועלות ועדות רבות, נוצר מצב שבו חברי כנסת רבים חברים בכמה ועדות - כל ח"כ בקואליציה חבר ביותר משלוש ועדות בממוצע, ומרבית דיוניהן מתנהלים באותם הימים במקביל. ברור שבמצב עניינים זה הנוכחות בישיבות הוועדות דלילה, ורוב מכריע של חבריהן לא יכולים להתעמק בסוגיות המורכבות שנידונות בהן. לכך יש להוסיף את הצוות המקצועי המצומצם שעומד לרשות הוועדות, התחלופה הרבה של חברי כנסת בכל קדנציה, שמקשה על התמקצעות, והעובדה שהוועדות אינן צמודות למשרדי ממשלה וחולשות על תחומים השייכים לכמה משרדים. זאת ועוד, יכולתן של הוועדות לחייב עובדי ציבור להופיע בפניהן ולמסור להן מידע מוגבלת, וחשוב מכל - אין לוועדות יכולת ממשית לעקוב אחר יישום חוקים שנידונו אצלן והחלטות שקיבלו.

במליאה המצב לא טוב יותר. למשל, פרק הזמן שמוקצה למענה על שאילתה - כלי פופולרי לפיקוח על הממשלה - ארוך במיוחד (21 יום), וכך במקרים רבים השאילתה מאבדת מהרלוונטיות שלה (אם היא בכלל נענית). דוגמה נוספת לאופן שבו נמנע מהכנסת לבקר את הממשלה הוא חוק ההסדרים, שבו מועברים עשרות חוקים חשובים רבים בהליך חקיקתי חפוז וללא דיון אמיתי, במסגרת אישור תקציב המדינה בכנסת.

המסקנה ברורה: אין לכנסת אפשרות לפקח ביעילות על הממשלה - למעשה, היא מתפקדת כמעין זרוע ביצוע שלה. העובדה שאין בישראל "חוק נורבגי", ומרבית חברי הממשלה הם גם חברי כנסת, רק מקצינה את המצב. התוצאה היא פגיעה קשה במערכת האיזונים והבלמים בין שתי הרשויות.

אבל הבעיה רחבה הרבה יותר - אין בישראל גם מנגנוני פיקוח יעילים אחרים על השלטון, כמו חוקה משוריינת עם מגילת זכויות, שני בתי פרלמנט המאזנים זה את זה, מחוזות פדראליים עם סמכויות חקיקה ובתי משפט (כמו בארה"ב), וכפיפות למוסדות, חוקים ובתי משפט בין-לאומיים (כמו האיחוד האירופי). כך נותר בג"ץ לבד במערכה - השחקן היחיד שיכול לפקח על השלטון ולהגבילו.

לכן, במקום לעסוק בנטרול כוחו של בג"ץ, חיוני לחזק את הפיקוח על השלטון. בניגוד למנגנוני ריסון אחרים שלעת הזאת קשה לראות כיצד הם קמים, למשל חוקה, קל יותר לשפר את יכולות הפיקוח של הכנסת. לשם כך יש צורך בשינויים לא מסובכים מדי בתקנון הכנסת ובהוספת משאבים מסוימים לוועדות. לו היו שינויים אלה זוכים לתשומת לב ציבורית ותקשורתית כפי שזוכה לה פסקת ההתגברות, ייתכן שהיו בנמצא מי שדוחפים לקבלתם.

פורסם לראשונה במעריב.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ד"ר חן פרידברג,

# data[].attributes.attachment_link.title
כן לחיזוק הכנסת - לא על חשבון בג"ץ

# data[].attributes.attachment_link.description
הגבלת השלטון היא אחת מאבני היסוד במשטר הדמוקרטי, אולם כמעט לא קיימים בישראל מנגנונים לפיקוח על השלטון ואלו הקיימים - חלשים למדי. האם מנגנוני הפיקוח שקיימים יעילים הם? כיצד מחזקים את הפיקוח על השלטון? אחת הסוגיות שלא בלטה מספיק בדיון הציבורי על פסקת ההתגברות היא עוצמתה הרבה של הממשלה בישראל.

# data[].attributes.body
שקד- אני מאוד נהניתי מתהליך העבודה כל אחת עשתה חלק וכשחיברנו ביחד זה יצר משהו אחד. למדתי על עיקרון הכרעת הרוב בהרחבה והבנתי כמה הוא משמעותי.

# data[].attributes.headline
עמית- שלבי העבודה הי

# data[].attributes.body
עמית- שלבי העבודה היו דיי מובנים ומפורטים , ובמהלך העבודה השלב הקשה יותר היה מציאת כתבה וקישורה לעיקרון הנבחר.
במהלך העבודה הכרתי מושגים חדשים בדמוקרטיה וגם את עיקרון הכרעת הרוב יותר לעומק, בנוסף לכך למדתי מושגים שידעתי בצורה קצת שונה ויותר לעומק.

# data[].attributes.headline
תמר-היה לי ממש נחמד 

# data[].attributes.body
תמר-היה לי ממש נחמד לעבוד עם הקבוצה ונהנתי לקחת חלק עזרנו אחת לשנייה ולמדנו הרבה על הנושא כל אחת הביאה רעיון ואת החלק שלה