# data[].attributes.body
Formålet med naturvejledningen i Danmark, er at skabe forståelse og indsigt i dansk natur, og medvirke til at sikre at børn og unge lærer at se og respektere sammenhængene mellem natur og kultur, og mellem menneske og natur, således at der bevares og udvikles en nødvendig balance mellem naturbenyttelse og – beskyttelse.

http://natur-vejleder.dk/om-naturvejledning/3-gode-grunde-naturvejledning/

# data[].attributes.headline
Reflektioner over dagen med ler på skolen: (HURTIGE NOTER)

# data[].attributes.subject
Reflektioner over dagen med ler på skolen: (HURTIGE NOTER)

# data[].attributes.body
Vi var lidt bagud ift hvad vi ville konkret sige, men vi kom godt igennem det, og supplerede hinanden godt.
Vi startede med at gennemgå hvad vi skulle lave de næste par timer.
Derefter præsenterede vi os selv og børnene præsenterede sig selv.
Vi fortalte om sammenhængen mellem det at lave og forme figure i leret i dag og så brændingsprocessen på mandag på Brokholm.
Emil forklarede også det naturfaglige omkring båltrekanten og jeg tegnede til på tavlen. Der blev også snakket om fisken, og børnene kunne byde ind, med håndsoprækning, med fortællinger om egne fortællinger.
Den første halve time gik med ovenstående og børnene begyndte at blive urolige og sige at de var sultende, derfor valgte vi at det var nu madpakkerne blev fundet frem og spist. Derefter gik vi igang med at dele ler ud til børnene og de begyndte at ælte og forme leret. Det var tydeligt at der var nogle, som var mere udfordret end andre, men det gik fint hvis de fik lidt støtte til at komme videre. Flere gange blev lydniveauet ret højt, og vi var nød til at minde dem om at tale lidt lavere så alle kunne holde ud til at være i lokalet.
På et tidspunkt forlader deres vante lære lokalet, og det funger stadig fint. De reagere lidt på at de bliver filmet. Det italesætter også at der er en anden elev som går rundt udenfor og kigger ind, vi snakker lidt om at sige pyt istedet for at give det opmærksomhed.
Børnene er skønne og de virker til at de rigtig gerne vil være med i projektet.
Da der er ca en halv time tilbage begynder nogle at midste interessen og vi begynder at rydde lidt op. Det smitter og stille og roligt får børnene deres ting i kassen og vi minder dem om at de skal lave kendemærker så de selv kan kende det igen efterbrænding. Vi rydder op og dette går lidt mere trægt, men dette er forventeligt og jeg tænker det er naturligt for børn at forsøge at undgå det kedelige, men både os studerende og deres lære fastholder dem i at de skal rydde op og det bliver gjort på opfordring. På et tidspunkt går jeg imellem to drenge som kaster lidt ler på hinanden og jeg beder dem stoppe, men kommer til at stå i mellem dem, så de automatisk går hver til sit. Der er flere episoder i den stil, hvor børnene skal guides i hvad de skal gøre..

Flere tanker:

Større samarbejde med lærerene, så vores aktivitet blev understøttet af undervisningen. - Eller omvendt..

Mere naturfaglig viden om ørreden, da det er den vi skal undersøge. Måske naturvejlederen kommer med noget.

Socialfærdighedstræning fx når børne sammen hjælper hinanden med at rydde op
- når de præsentere sig
- når de rækker hånden op og venter på tur
- når de fortæller om egne oplevelser
- når de tager imod en ny voksen og skal forholde sig til at Emil er tilbage.
Madpakke spisning, hvor snakken flyder mere frit

Æstetiske oplevelser
- at forme og udtrykke sig gennem ler.

- leret som fælles trejde

# data[].attributes.body
Kære forældre.

Vi er to studerende fra pædagoguddannelsen i Viborg.

I forbindelse med at vi afslutter vores valgfag, Natur og Udeliv, har vi fået lov at have et par dage med jeres børn.

Tirsdag d. 16/1 har vi lavet lerfigurer og snakket om hvad der skal ske næste gang.

Mandag d. 22/1 tager vi til Brokholm naturcenter, hvor vi brænder figurerne i bål. Denne dag kommer der også en naturvejleder, som har levende fisk med. Vi ser på fisken, snakker lidt om den, og ser hvordan den svømmer. Vi slagter fiskene og tilbereder dem over bål eller i røgovn, og smager dem selvfølgelig også.

Det bliver udendørs, muligvis koldt, og måske røget, så husk varmt tøj som må blive beskidt.

Vi glæder os til at tilbringe dagen med jeres børn.

Venlig hilsen

Emil Pedersen og Kathrine Ejsing, studerende.

# data[].attributes.body
Præsentation af os selv runde hvor børnene præsenterer sig.

Hvorfor er vi her?

-fordi vi elsker at være i naturen og fordi vi gerne vil give jer den oplevelse at være i naturen og få kendskab til aktiviteter man kan lave i naturen. - og fordi det er sundt for krop og sind at være sammen med sine venner i naturen.

Hvad skal vi lave i dag?

Præsentation- Herunder at vi filmer i dag og på mandag hvor vi skal til Brokholm.

Kathrine fortæller om at vi i dag skal lave ler som vi næste gang skal til Brokholm og brænde. Vi skal også være sammen med en naturvejleder (spørge ind til og de ved hvad han kan og laver) og han vil lære os om fisken og hvordan man kan slagte den (lære dem ordet dissekere) undersøge den og derefter spise den.

Emil fortæller om bålet (bål trekanten) og hvordan det forgår når vi skal brænde leret.

Emil fortæller om fisken

Husk laminerede ”fiskekort”

Formålet er at undersøge og blive klogere på en fisk og dens udformning, opbygning, funktion og mekanikker.
At forundres over fiskens anatomi og levevilkår igennem en naturfaglig snak med punkterne: hvad ved I om fisk, hvad er forskellen på fisk og hvaler, hvordan fungerer de forskellige organer og hvad er hvad, når fisken bliver dissekeret.
Forløbet afsluttes med at tilberede fisken, så det giver en følelse af at bruge de ressourcer man har til ende.

Kathrine fortæller om ler og vise hvad man kan lave, viser også de medbragte figurere. Opfordre til at de kunne lave deres egen fisk i ler.

Sætter processen i gang. – (hvis de har brug for en kort pause holder vi det)

-Leret stilles til tørring på pladen

-Oprydning

-Forberede børnene på hvordan dagen bliver når de skal til Brokholm. Bussen kommer

Ankommer til Brokholm

Emil og Kathrine er der allerede og har lavet bål

Brænding af ler. Gryderne sættes ind

Naturvejleder kommer sammen med fiskene kl 9, han fortæller om fisken og vi kan røre fiskene og derefter skal vi slå dem ihjel og rense og undersøge fisken indvendigt ( kan i huske hvad det hedder? (Dissekere)

Fisken skal tilberedes over bål eller ryges i rygeovn

Vi spiser madpakker og laver snobrød og måske en lille gåtur( hvis vi kan nå det)

I fortæller om hvordan i har oplevet dagen. Viser det på et tov eller med sten.

Bussen kommer og vi tager afsked

-udlevering af forældre brev og oplæsning af hvad der står.

# data[].attributes.body
Bål har til alle tider fascineret mennesker, som en varmekilde til madlavning og til varme og som centrum for gruppen. Læs her hvordan du tænder et helt almindeligt bål, pagodebål og berberild. Læs også om optænding og brænde.

Sådan gør du

Brænde

Ikke alt træ er lige godt bål og noget brænde er bedre til bestemte formål end andet. Middelhårdt til hårdt løvtræ som f.eks. bøg, eg, birk og ask er de bedste, mens blødt løvtræ (el, lind og asp) og nåletræ er knap så godt (se faktaboks om brændværdi). Men skal du kun bruge varmen fra flammer, så betyder det reelt ikke noget. Skal du bruge gløder, så er det bestemt ikke lige meget.

Til gløder er bøg efter min mening det bedste brænde, tæt fulgt af ask, birk og eg. Bemærk at nåletræ ofte har små eksplosioner, når opvarmede lommer af harpiks sprænger og det sender små gløder og gnister flyvende rundt til fare for dyre kunststof jakker, fleece og soveposer.

Brænde - her er det kløvet til 2 - 3 finger tykkelse.

Foto: Lars Borch, Ungdomsringen.

Er brændet tørt?

De klassiske fejl med brænde er, når brændet ikke er tørt nok og at brændet ikke er flækket ned i de rigtige dimensioner. Du kan teste dit brænde for om det tørt nok, ved at spytte på enden og så puste i den i den modsatte ende (evt. med en støvsuger). Bobler spyttet skulle brændet være tørt nok. Brænde i store stykker brænder dårligt, ryger og er svært at styre varmen med. Brænde bør flækkes ned til ca. 2-3 fingres tykkelse. Er du heldig, så er der tørre grene i den rette tykkelse du kan samle op. (OBS! Sankning af brænde kræver ejerens tilladelse.)

Brændværdi

Her er en tabel som viser, hvilke træsorter som har stor brændværdi.

Træsort | Brændværdi (relativ)
Bøg og eg | 10
Ask, birk og ahorn 9 | 9
Elm 8 | 8
Frugttræ 7 | 7
Fyr og gran 7 | 7
Lind og el 6 | 6

Kilde: Ildens magi af Thorben Lundø, ISBN 87-7041-443-2

# data[].attributes.body
Lidt om at lave mad over bål
At lave mad over bål er noget af det hyggeligste, man kan gøre sammen. Der er både noget for gourmeten, der vil kæle for den gode smag - for jægeren og samleren der fanger noget af maden - for naturhistorikeren der dissekerer og undersøger det der skal spises - for brændehuggeren der samler træ og kløver brænde - for ildmageren der bygger bål op - for spillemanden der synger bålsangene… ja for alle. Og så er der hele tiden bålet der skal kigges på, leges med, og holdes ved lige.

Det er dejligt at være sammen omkring et bål. Og derfor er det også vigtigt at have god tid til det, så hverken madlavning eller det at spise bålmaden er noget, der skal overståes. Tid og ro og snak og grin - det gør selv en kulmad fin.

Lidt om sølvpapir
I dette forløb tilberedes maden i sølvpapir. Det er en meget enkel løsning - især når man skal lave fisk til mange mennesker - men økologisk er den under al kritik. Man bruger en masse råstoffer - og skaber en masse affald.
(Skoven-i-skolen)

# data[].attributes.body
at eleverne forstår den mad de spiser - her fisk - ved at være med til at fange, rense, forarbejde, tilberede og spise fisken.

at eleverne ved at dissekere fisk, får fat på hvordan en fisk er bygget op.

at eleverne oplever fisken gennem alle sanser ved at føle, lugte, smage og se fisken.

at eleverne får indsigt i deres eget samspil med naturen - og en realistisk naturopfattelse.

at eleverne lærer grundlæggende principper for planlægning og tilberedning af levnedsmidler over bål.

(Skolen-i-skoven)

# data[].attributes.body
Øge målgruppens trivsel gennem naturoplevelser.

Målgruppens udbytte:

Naturfaglig viden om fisken vs. hverdagsviden

Social færdighedstræning

Naturoplevelse

Æstetiske oplevelser

# data[].attributes.body
Planlægning

Kontakt til Brokholm naturcenter og naturvejleder.

Forudsigelighed er vigtigt for børnene, og derfor forbereder vi dem på turen til Brokholm ved at lave en visuel tidslinje på tavlen, hvor vi fortæller hvad der skal ske i løbet af dagen.

Vi har skrevet et forældrebrev.

# data[].attributes.body
Fra modul 9

Læreprocesser i naturen – Niels Ejbye Ernst s  26 –

Måder at arkivere viden på:

Episodisk hukommelse - sted stemning

Handlings hukommelse - kropslig

Semantisk viden – viden og ord

Videns tilgange:

Katalogisk viden -(epismisk) Videnskabelige

Analog -Fortæller de spændene ting

Dialogisk- gennem samtale

Kropslig –bevægelse

Natur og udeliv kap 5 Ophelia Achton:

Vigtigt at pædagogen ved hvor hun/han skal søge viden. ( Fx at vi inddrager naturvejleder)

Naturen har gode muligheder som udviklingsrum.

Færre konflikter og bedre sociale kompetencer

Anden rollefordeling

Plads til at trække sig tilbage

Perifært deltagende

Mindre støj

Bedre sprogudvikling pga lidt støj

Bedre koncentration

praktisk

Tilrettelægge tur

Tør, mæt varm

Bål

Farlig/risikofyldt leg

Flygtningebørn – konflikter, opmærksomhed, koncentration, interesse, motivation

Modul 11

Teori

Æstetik, være tilstede i nuet, der er ikke rigtigt og forkert, flow (friluftsliv og æstetik – artikel)

Æstetik som redskab til læring – tager børnene med ud (forelæsning 2 modul 11)

Tage udgangspunkt i målgruppens interesse og have indsigt i følelser og temaer som er vigtig for den enkelte. Evaluere egen pædagogisk praksis. (Lasse Thomas Edlev – Spejling og indlevelse i naturen. Når man spejler sig i naturen, kan man undgå at blive målt og vejet)

hverdagsviden – man tror solen er rund med streger, men efter fortælling fra naturvejleder, ved man den er lavet af ild

3 forhold som børn husker fra ture – overraskelser – produktion af genstande – kropslige oplevelser

børnene iagttager omverdenen med de begreber som pædagogen og miljøet omkring børnene tilbyder – børnene lærer nemt rigtige navne på dyr/planter, hvis bare de voksne bruger det (natur og udelivsbogen s. 213-248)

# data[].attributes.body
Udvikling af naturvidenskabelige kompetencer

I de aktiviteter vi præsentere for børnene, er der rig mulighed for at de 13 kundskaber og færdigheder som Lars Domino Østergaard omtaler (s 183)

# data[].attributes.body
Specialklasse
9 børn i alderen 8-11
Psykosociale udfordringer

# data[].attributes.body
Den studerende kan skabe rammer for, lede og udvikle pædagogiske forløb med et naturvidenskabeligt udgangspunkt og med fokus på børn, unge og voksnes naturoplevelser, naturforståelse med uderummet som læringsmiljø.