# data[].attributes.headline
99. Lietuvių kalba įtraukta į naują Airijos užsienio kalbų mokymo strategiją

# data[].attributes.subject
99. Lietuvių kalba įtraukta į naują Airijos užsienio kalbų mokymo strategiją

# data[].attributes.body
2017 m.gruodžio pradžioje Airijos švietimo ministro Richard Bruton pristatytoje naujoje Airijos užsienio kalbų mokymo strategijoje 2017-2026 metams ir jos įgyvendinimo plane lietuvių kalba paskelbta viena iš 4 prioritetinių užsienio kalbų bendrojo lavinimo mokyklose.
https://www.urm.lt/default/lt/naujienos/lietuviu-kalba-itraukta-i-nauja-airijos-uzsienio-kalbu-mokymo-strategija
Justina Aleksejūnė, 6a klasė

# data[].attributes.headline
100. AČIŪ - gražiausias lietuviškas žodis

# data[].attributes.subject
100. AČIŪ - gražiausias lietuviškas žodis

# data[].attributes.body
Gražiausiu lietuvišku žodžiu 2008 m. DELFI skaitytojai išrinko žodį „ačiū“. Už jį balsavo 1312 skaitytojų. Šiek tiek mažiau – 1203 – buvo įsitikinę, kad gražiausias žodis – „Lietuva“, 1159 balsavo už „lakštingalą“.

Skaitykite daugiau: https://www.delfi.lt/news/daily/lithuania/aciu-graziausias-zodis-delfi-skaitytojams.d?id=15988840

Justina Aleksejūnė, 6a klasė

# data[].attributes.headline
98. Interaktyvus lietuvių kalbos muziejus.

# data[].attributes.subject
98. Interaktyvus lietuvių kalbos muziejus.

# data[].attributes.body
Muziejus ,,Lituanistikos židinys'' įkurtas 2006 metais. Tai vienintelis interaktyvus lietuvių kalbos muziejus Lietuvoje.

Lituanistikos židinio uždavinys yra patrauklia ir šiuolaikiška forma perteikti visuomenei naujausias kalbotyros žinias, šviesti visuomenę aktualiais kalbos vartojimo klausimais, kelti lietuvių kalbos prestižą, motyvuoti moksleivius, kaip būsimuosius kalbos tyrėjus ir puoselėtojus, propaguoti lietuvių kalbą kaip Europos daugiakalbystės bei kultūrų dialogo partnerę.

Lituanistikos židinyje eksponuojama daugybė kalbai svarbių dokumentų, knygų ir kalbininkų daiktų, tačiau muziejų iš kitų išskiria unikalūs kalbos žaislai. Šioje ekspozicijoje įsitikinsite, kad kalba – tai ne tik gramatika ir skyryba, tai gyvas, įdomus reiškinys, kuriuo galima žaisti ir kurį net galima paliesti rankomis!

http://lki.lt/socialine-ir-kulturine-lituanistikos-pletra/muziejus-lituanistikos-zidinys/

Marcin Olenkovič, 5c klasė

# data[].attributes.body
Pirmųjų lietuviškųjų kalendorių pradininkas – liaudies švietėjas Laurynas Ivinskis (1810–1881). 1845 m. parengtas kalendorius buvo išleistas 1846 m. Vilniuje. Kalendorius vadinosi „Metų skajtlius ukiniszkas ant metu Wieszpaties 1846“.

Anksčiau Lietuvoje būta tik lenkiškų ir rusiškų kalendorių. Pirmuosiuose lietuviškuosiuose kalendoriuose spausdinti ūkiški patarimai, liaudies medicinos žinios, informacija apie bažnytines šventes, astrologiją, istorinius įvykius. Nuo 1990 m. kasmet skiriama Lauryno Ivinskio premija už geriausią per metus išleistą lietuvišką kalendorių.

https://lt.wikipedia.org/wiki/Lietuvi%C5%A1kas_kalendorius

Marcin Olenkovič, 5c klasė

# data[].attributes.body
Nuo 2006 m. rengiamas Lietuvos nacionalinis diktantas – tarptautinis suaugusiųjų ir moksleivių raštingumą skatinantis konkursas. Pagrindinis konkurso organizatorių tikslas – skatinti žmones didžiuotis lietuvių kalba, kalbėti ir rašyti ja taisyklingai. Nacionalinio diktanto rašymas yra gera proga pasitikrinti savo raštingumą bet kuriam žmogui.

https://lt.wikipedia.org/wiki/Diktantas

Marcin Olenkovič, 5c klasė

# data[].attributes.headline
96. Lietuvių kalboje yra nesunkiai atpažįstamų tarptautinių žodžių.

# data[].attributes.subject
96. Lietuvių kalboje yra nesunkiai atpažįstamų tarptautinių žodžių.

# data[].attributes.body
Universitetas (university);
kompiuteris (computer);
kokteilis (cocktail);
futbolas (football);
šedevras (chef-d‘euvre);
opera (opera);
baras (bar);
gitara (guitar);
želė (jelly).

http://www.lsk.flf.vu.lt/lt/katedra/lietuviu-kalbos-kursai/apie-lietuviu-kalba-/

Marcin Olenkovič, 5c klasė

# data[].attributes.headline
91. Jeigu tautos vertė, imant visą žmoniją, būtų matuojama kalbos grožiu, tai lietuvių tauta turėtų užimti pirmą vietą tarp Europos tautų.

# data[].attributes.subject
91. Jeigu tautos vertė, imant visą žmoniją, būtų matuojama kalbos grožiu, tai lietuvių tauta turėtų užimti pirmą vietą tarp Europos tautų.

# data[].attributes.body
Benjamin W. Dwight savo knygoje Modernioji filologija (Modern Philology) labai stipriai pabrėžia didžiulę lietuvių kalbos reikšmę kalbotyros mokslui. Jis taip sako apie lietuvių kalbą: „Iš visų Europos kalbų lietuvių turi didžiausią skaičių maloninių ir mažybinių žodžių, daugiau, negu ispanų ar italų kalbos, netgi rusų, ir jie gali būti dauginami be galo, pridedant juos prie veiksmažodžių ir prieveiksmių, lygiai kaip prie būdvardžių ir daiktavardžių. Jeigu tautos vertė, imant visą žmoniją, būtų matuojama kalbos grožiu, tai lietuvių tauta turėtų užimti pirmą vietą tarp Europos tautų.

http://www.ve.lt/naujienos/nuomones/skaitytoju-ekspresas/ode-lietuviu-kalbai-642418/

Bernardas Markauskas, 5 d klasė

# data[].attributes.body
Liepos 6 d. lygiai 21 val. vietos laiku lietuviai visame pasaulyje gieda „Tautišką giesmę“. Esame vienintelė tauta, kurios himnas vieną dieną metuose apskrieja visą Žemės rutulį.
http://www.tautiskagiesme.lt/

Bernardas Markauskas, 5d klasė

# data[].attributes.headline
93. Knygnešiai rizikavo savo sveikata ir gyvybe atkakliai kovodami dėl lietuvių kalbos išlikimo. Tai išskirtinė kova visos Europos istorijoje. 

# data[].attributes.subject
93. Knygnešiai rizikavo savo sveikata ir gyvybe atkakliai kovodami dėl lietuvių kalbos išlikimo. Tai išskirtinė kova visos Europos istorijoje. 

# data[].attributes.body
Knygnešiai darė didžiulį ir reikšmingą darbą savo tėvynei. Už tai jie kentėjo kalėjimuose ir tremtyje Sibire.
Knygnešystė – XIX a. Lietuvos istorijos fenomenas, nukreiptas prieš carinės Rusijos vykdytą lietuviškos spaudos ir raidyno draudimo politiką, trukusią 40 metų, pasireiškęs lietuviškų leidinių spausdinimu užsienyje, daugiausiai tuometinėje Prūsijoje, Mažojoje Lietuvoje bei Amerikoje, nelegaliu gabenimu per sieną ir platinimu. Persekiota rusų valdžios.
2004 m. UNESCO knygnešystę įvertino kaip unikalią ir pasaulyje neturinčią atitikmenų.
http://alkas.lt/2016/05/07/r-kupcinskas-saugoti-lietuviu-kalba-svarbu-ir-siandien/
http://kulturosuostas.lt/renginiai-visi/knygnesio-diena/

Bernardas Markauskas, 5d klasė

# data[].attributes.body
Lietuvių kalboje yra garsas j, vadinamas jotu. Tai priebalsis, išsiskiriantis tuo, jog standartinėje kalboje visada būna minkštas.
Šiaip šio garso tarimas nekelia kokių didelių problemų, nors apie kelis atvejus galima ir pasamprotauti. Pirmiausia paminėtinas j šaknyje po garsų p, b. Labai ilgai jis nebuvo rašomas, tačiau tarti reikėjo – pjauti, bjaurus, spjauti. Prieš kelis dešimtmečius nutarta, kad tokioje pozicijoje reikia rašyti raidę j, todėl ir tarimo jokių problemų nebeliko – kaip tariame, taip rašome, kaip rašome, taip tariame – pjauti, bjaurus, spjauti.
Tačiau tradicija labai stiprus dalykas, todėl j tarimo (kartu ir ir rašymo keblumų) vis dėlto liko.

http://web.vu.lt/flf/a.smetona/?p=570
Aleksandra Ieva Noreikaitė, 5d  klas

# data[].attributes.body
Knygas lietuvių kalba spausdinti pradėta, kaip spėjama 1595 m. nuo ispano J.Ledesmo  katekizmo vertimo .Čia yra kelios gIesmės -vienos iš seniausių lietuvių kalbos.
"Lietuviškoji knyga"
Gabrielė Anufrovič 5c

# data[].attributes.body
1846m išspausdintame K.Aleknavičiaus elimintoriuje buvo išplėstas aiškinimas apie
raides skiemenis , garsų tarimą .
"Lietuviškoji knyga"
Gabrielė Anufrovič 5c

# data[].attributes.body
Pirmają spausdinta lietuviška
gramatika buvo S. Daukanto
1837m išleistas vadovėlis
,, Prasma lotynų kalbos ,, Nors
gramatika buvo skirta mokytis lotynų kalbos , ji buvo ir trumpas
lietuvių kalbos vadovėlis.
"Lietuviškoji knyga"
Gabrielė Anufrovič 5c

# data[].attributes.body
,, Ne žemių derlumu , ne drabužių
skirtingumu ne šalies gražumu ne
miestu ir pilių tvirtumu gyvuoja
tautos, bet daugiausia išlaikydamas ir vartodamas savo
kalbą.
Jis siūlė vartoti lietuvių kalbą
valdžios įstaigose , mokyklose ...
"Lietuviškoji knyga"
Gabrielė Anufrovič 5c

# data[].attributes.body
Vertėjas M.Daukšta rėmėsi  žemaičių tarme. Pristigęs žodžių ,
kūrė naujadarus [ žodžius] - pvz :
žala , alga , darbininkas , gydytojas,
padaras, gamta.
"Lietuviškoji knyga"
Gabrielė Anufrovič 5c

# data[].attributes.body
Lietuvių kalbos svarbumą taip pat
pripažino naujųjų laikų filosofas
Immanuel Kant [1724-1804], kuris
gerai mokėjo lietuvių kalbą.
"Lietuviškoji knyga"
Gabrielė Anufrovič 5c klasė

# data[].attributes.body
Iškiliausia asmenybė daugiausiai
nusipelniusi lietuvių kultūrai buvo
S.Daukantas .Jis 1842m . išleido
,, Abėcėlę lietuvių ,kalnėnų ir žemaičių,kalbos ,,  pradinėms mokykloms.
Iš : Lietuviškoji knyga
Gabrielė Anufrovič  5c

# data[].attributes.body
Lietuvos Respublikoje valstybinės kalbos statusas lietuvių kalbai pirmą kartą suteiktas 1922 metais.

http://www.vlkk.lt/veikla/istorija/vlkk-istorija

Aleksandra Ieva Noreikaitė, 5d klasė

# data[].attributes.body
Lietuvių kalba nuo pat žilosios senovės ligi šių dienų yra išlaikiusi ne tik laisvą, kilnojamą kirčio vietą, bet ir priegaidžių skirtumą, ir tuo būdu ji išsiskiria iš daugelio kitų indoeuropiečių kalbų, kuriose šie dalykai yra arba jau išnykę, arba vienur kitur tik iš dalies bepažįstami.

http://www.aidai.eu/index.php?option=com_content&view=article&id=4175:fi&catid=261:1965%2006&Itemid=319

Aleksandra Ieva Noreikaitė, 5d klasė

# data[].attributes.headline
80. Pirmoji norminė lietuvių kalbos gramatika

# data[].attributes.subject
80. Pirmoji norminė lietuvių kalbos gramatika

# data[].attributes.body
Pirmąją norminę lietuvių kalbos gramatiką parašė bendrinės lietuvių kalbos kūrėjas Jonas Jablonskis (1860– 1930). 1901 m. Tilžėje buvo išleista „Lietuviškos kalbos gramatika”, pasirašyta Petro Kriaušaičio slapyvardžiu.

https://mokslai.lt/referatai/lietuviu-kalba/lietuviu-kalbos-gramatika.html

Aleksandra Ieva Noreikaitė, 5d klasė

# data[].attributes.body
Pirmoji lietuvių kalbos gramatika — 1653 m. išleista „Grammatica Litvanica”. Ją lotynų kalba parašė Karaliaučiaus universiteto filosofijos magistras, Tilžės lietuvių parapijos klebonas Danielius Kleinas (1609 — 1666).

https://mokslai.lt/referatai/lietuviu-kalba/lietuviu-kalbos-gramatika.html

Aleksandra Ieva Noreikaitė, 5d klasė

# data[].attributes.body
Žodis „eiti“ lietuvių kalboje turi 23 reikšmes.

https://www.grokiskis.lt/is-sirdies-i-sirdi/lietuviu-kalbos-idomybes-nuo-maziausios-abeceles-iki-obelieciu-isrinkto-graziausio-lietuvisko-zodzio

Aleksandra Ieva Noreikaitė, 5d klasė

# data[].attributes.headline
74. Lietuva yra vienintelė šalis, pastačiusi paminklų knygų „kontrabandininkams“! 

# data[].attributes.subject
74. Lietuva yra vienintelė šalis, pastačiusi paminklų knygų „kontrabandininkams“! 

# data[].attributes.body
Spaudos lotyniškais rašmenimis draudimo laikais (1863–1904) šie žmonės, mūsų vadinami knygnešiais, rizikuodami savo laisve ir net gyvybe iš Rytų Prūsijos į Lietuvą slapta gabendavo lietuviškas knygas.

http://www.lsk.flf.vu.lt/lt/katedra/lietuviu-kalbos-kursai/apie-lietuviu-kalba-/

Giedrė Aliukonytė, 6a klasė

# data[].attributes.headline
75. Pagal lietuvės moters pavardę galima „nustatyti“ jos šeiminę padėtį! 

# data[].attributes.subject
75. Pagal lietuvės moters pavardę galima „nustatyti“ jos šeiminę padėtį! 

# data[].attributes.body
Pagal lietuvės moters pavardę galima „nustatyti“ jos šeiminę padėtį!
Ištekėjusios moterys paprastai renkasi vyro pavardę, prie kurios pridedama priesaga –ienė: Butkuvienė, Kubilienė, Kazlauskienė, Jonaitienė. Netekėjusių merginų pavardžių priesagos įvairuoja priklausomai nuo tėvo pavardės galūnės: Butkus – Butkutė, Kubilius – Kubiliūtė, Kazlauskas – Kazlauskaitė, Jonaitis – Jonaitytė.

http://www.lsk.flf.vu.lt/lt/katedra/lietuviu-kalbos-kursai/apie-lietuviu-kalba-/

Giedrė Aliukonytė, 6a klasė

# data[].attributes.headline
76. Ū - jauniausia raidė su diakritiniu ženklu

# data[].attributes.subject
76. Ū - jauniausia raidė su diakritiniu ženklu

# data[].attributes.body
Jauniausia iš  lietuviškų raidžių su diakritiniais ženklais yra Ū.

http://kalbam.lt/?m=201709

Aleksandra Ieva Noreikaitė, 5d klasė

# data[].attributes.body
Nosinės ženklas išsivystė viduramžiais iš lotyniškos ligatūros æ trumpinio ę. Lenkų kalboje jis vartotas nosiniam balsiui (čia nosinė vadinama uodegėle) žymėti, o iš ten perimtas ir lietuviškos rašybos kūrėjų. Mūsuose nosinės ženklu žymimos balsės ą, ę, į, ų.

http://www.satenai.lt/2013/11/08/rasybos-simboliu-istorija/

Aleksandra Ieva Noreikaitė, 5d klasė

# data[].attributes.body
Lietuviškas paukščiukas arba varnelė (ˇ) pasaulyje daugiau žinomas čekišku pavadinimu haček – kabliukas. Apie 1410 m. šį ženklą išrado ir populiarino čekų teologas ir reformatorius Janas Husas. Manoma, kad varnelė galėjo išsivystyti iš paprasčiausio taško virš raidės. Iš čekų raidyno paukščiukas atkeliavo į slovakų, kroatų, slovėnų abėcėles. Šį simbolį perėmė ir latviai bei lietuviai (č, š, ž). Lietuviškas paukščiuko pavadinimas tikriausiai gimė todėl, kad varnelė primena pakeltus skrendančio paukščio sparnus.

http://www.satenai.lt/2013/11/08/rasybos-simboliu-istorija/

Aleksandra Ieva Noreikaitė, 5d klasė

# data[].attributes.body
Žodis "knygnešys" neturi atitikmens kokioje nors kitoje pasaulio kalboje.

http://laiskailietuviams.lt/index.php/1997m-9-spalis/8477-kuo-yra-grazi-lietuviu-kalba

Aleksandra Ieva Noreikaitė, 5d klasė

# data[].attributes.headline
73. Lietuvių kalba išsaugojo visų mėnesių pavadinimus

# data[].attributes.subject
73. Lietuvių kalba išsaugojo visų mėnesių pavadinimus

# data[].attributes.body
Lietuvių kalbos grožis pasireiškia ir tuo, kad ji mokėjo išsaugoti visų mėnesių pavadinimus. Ne visos Europos tautos gali tuo pasigirti. Kai kurios kalbos neturi nei vieno savo mėnesio pavadinimo. O kaip maloniai skamba: sausis, vasaris, kovas, balandis, gegužė ir t.t.

http://laiskailietuviams.lt/index.php/1997m-9-spalis/8477-kuo-yra-grazi-lietuviu-kalba

Aleksandra Ieva Noreikaitė, 5d klasė

# data[].attributes.headline
72. Dvibalsiai - lietuvių kalbai teikia ypatingumo

# data[].attributes.subject
72. Dvibalsiai - lietuvių kalbai teikia ypatingumo

# data[].attributes.body
Lietuvių kalbai skambesio teikia dar dvibalsiai: au, ie, uo, ei, ai, ui. Jokia kita kalba neturi tokio ypatumo. Dvibalsiai duoda mums tai, kad kirčiuojame ne tik pirmą, bet ir antrą raidę.

http://laiskailietuviams.lt/index.php/1997m-9-spalis/8477-kuo-yra-grazi-lietuviu-kalba

Aleksandra Ieva Noreikaitė, 5d klasė

# data[].attributes.body
67. Pirmą kartą tautos istorijoje lietuvių kalba valstybine tapo 1922 m. Steigiamojo Seimo priimtoje Konstitucijoje teigiama: „Valstybės kalba – lietuvių kalba. Vietinių kalbų vartojimą nustato įstatymas.“

https://www.15min.lt/kultura/naujiena/literatura/lietuviu-kalba-nuo-baudziauninko-zagres-iki-universiteto-katedros-286-663503

Bernardas Markauskas, 5d klasė

# data[].attributes.headline
70. Raides č,ž,š - pasiskolinome iš čekų kalbos

# data[].attributes.subject
70. Raides č,ž,š - pasiskolinome iš čekų kalbos

# data[].attributes.body
Tautinių, lietuviškų raidžių, plačiausia prasme žiūrint, iš tikrųjų nėra. Išskirtinės raidės, kurias norėtume vadinti savomis – tai devynios raidės su įvairiais diakritiniais ženklais, paprastai skirtais patikslinti garso tarimui. Jos yra arba pasiskolintos, arba sukonstruotos kitų kalbų pavyzdžiu. Štai tris su paukščiukais – č,ž,š – pasiskolinome iš čekų kalbos, tada dvi nosines – ą ir ę – iš lenkų.

https://kultura.lrytas.lt/istorija/2017/01/26/news/nustebsite-suzinoje-kad-si-lietuviska-raide-neturi-analogu-pasaulyje-645591/

Aleksandra Ieva Noreikaitė, 5d klasė

# data[].attributes.body
66. Martynas Mažvydas – pirmosios lietuviškos knygos autorius. Pirmosios lietuviškos knygos autorius ir parengėjas nepažymėtas. Tačiau jau nuo XVI a. ši knyga laikoma M. Mažvydo darbu. Tai buvo jau nurodęs B. Vilentas. Abejones išblaškė lenkų kalbininkas J. Safarevičius, kuris 1938 m. katekizmo lietuviškoje prakalboje išaiškino akrostichą, įamžinantį M. Mažvydo vardą. Skaitant prakalbos eilučių pirmąsias raides nuo trečios iki devynioliktos eilutės, išeina lotyniška forma MARTJNVS MASVJDJVS.

https://lt.wikipedia.org/wiki/Martyno_Ma%C5%BEvydo_katekizmas

Ieva Ubartaitė, 6b klasė

# data[].attributes.body
69. Dabartinę lietuvių abėcėlę pirmasis pateikė Jonas Jablonskis „Lietuviškos kalbos gramatikoje“ 1901 m.; tokia pat abėcėlė vartota ir „Lietuviškos gramatikėlės“ litografuotame konspekte 1899 m. Vinco Kudirkos sudarytų rašybos taisyklių „Statrašos ramsčiai“ (1890, litografuotas leidinys) abėcėlė nuo dabartinės iš esmės tesiskiria tuo, kad joje nėra ū.

https://lt.wikipedia.org/wiki/Lietuvi%C5%B3_ab%C4%97c%C4%97l%C4%97

Ieva Ubartaitė, 6b klasė

# data[].attributes.body
67. Pirmąją lietuvišką abėcėlę parengė Martynas Mažvydas 1547 m. Joje buvo 23 gotiškojo šrifto raidės. Ten dar nėra įprastų č, š, ž, ą, ę, ė, į, ų, ū.

https://lt.wikipedia.org/wiki/Lietuvi%C5%B3_ab%C4%97c%C4%97l%C4%97

Ieva Ubartaitė, 6b klasė

# data[].attributes.body
68. Iš visų Europos kalbų lietuvių kalba turi didžiausią skaičių maloninių ir mažybinių žodžių – ir jie gali būti dauginami be galo, pridedant juos prie veiksmažodžių ir prieveiksmių, lygiai kaip prie būdvardžių ir daiktavardžių.

http://www.sarmatas.lt/08/lietuviu-kalba/

Ieva Ubartaitė, 6b klasė

# data[].attributes.headline
65. Raidės lietuvių kalboje dažniausiai būna BALSĖS

# data[].attributes.subject
65. Raidės lietuvių kalboje dažniausiai būna BALSĖS

# data[].attributes.body
Naglis Kisielis, 6a

# data[].attributes.headline
64. Dažniausiai žodždiuose vartojama raidė – i

# data[].attributes.subject
64. Dažniausiai žodždiuose vartojama raidė – i

# data[].attributes.body
O rečiausiai – h
Naglis Kisielis, 6a

# data[].attributes.body
62. Lietuviai vieninteliai iš baltų senovėje buvo sukūrę savo valstybę, kurios teritorija XIII–XV a. siekė net Juodąją jūrą. Lietuvių kalba tada tik šnekėta. Su Vakarų Europa susirašinėta lotynų kalba, o su Rytų – senąja kanceliarine slavų kalba. Lietuvių rašomoji kalba atsirado tik XVI a. Bendrinė lietuvių kalba susiformavo XIX a. pabaigoje – XX a. pradžioje vakarų aukštaičių kauniškių tarmės pagrindu.

Dabar, be Lietuvos, lietuviškai kalba Baltarusijos vakaruose ir šiaurės rytų Lenkijoje gyvenantys lietuviai, išeiviai iš Lietuvos JAV, Kanadoje, Australijoje, Brazilijoje, Argentinoje, Vokietijoje ir kt.
Naglis Kisielis, 6a

# data[].attributes.headline
61. Kas nenorėtų mokėti ne dvi ar tris kalbas, o bent dešimtį jų? Štai XIX a. gyvenęs italų kardinolas Džiuzepė Mecofantis (Giuseppe Mezzofanti) mokėjo 38 kalbas ir 50 dialektų. Tikrinti jo žinių atvykdavo žmonės iš viso pasaulio. Daugelį iš jų susitikimas su šiuo hiperpoliglotu tiesiog priblokšdavo. Beje, jis niekada nebuvo išvykęs iš gimtosios Italijos. O daugiausiai – net 103 (!) užsienio kalbas (tebe)mokantis genijus – laisvai kalba lietuviškai, mat jo žmona gimė ir augo Lietuvoje.  Naglis Kiesielis, 6a

# data[].attributes.subject
61. Kas nenorėtų mokėti ne dvi ar tris kalbas, o bent dešimtį jų? Štai XIX a. gyvenęs italų kardinolas Džiuzepė Mecofantis (Giuseppe Mezzofanti) mokėjo 38 kalbas ir 50 dialektų. Tikrinti jo žinių atvykdavo žmonės iš viso pasaulio. Daugelį iš jų susitikimas su šiuo hiperpoliglotu tiesiog priblokšdavo. Beje, jis niekada nebuvo išvykęs iš gimtosios Italijos. O daugiausiai – net 103 (!) užsienio kalbas (tebe)mokantis genijus – laisvai kalba lietuviškai, mat jo žmona gimė ir augo Lietuvoje.  Naglis Kiesielis, 6a

# data[].attributes.headline
63. – Kas yra naujažodžiai ir kaip, iš kur jie atsiranda? – Naujažodžiais pačia plačiausia prasme yra laikomi tiesiog visi nauji žodžiai. Naujažodžių kalboje atsiranda įvairiais būdais, bet du pagrindiniai būtų tokie: vieni žodžiai yra pasiskolinami, jie paprastai vadinami naujaisiais skoliniais. Kiti žodžiai pasidaromi. Jie vadinami naujaisiais dariniais. Naujųjų skolinių pavyzdys – „hakeris“, o naujųjų darinių jo atitikmuo gali būti „programišius“.

# data[].attributes.subject
63. – Kas yra naujažodžiai ir kaip, iš kur jie atsiranda? – Naujažodžiais pačia plačiausia prasme yra laikomi tiesiog visi nauji žodžiai. Naujažodžių kalboje atsiranda įvairiais būdais, bet du pagrindiniai būtų tokie: vieni žodžiai yra pasiskolinami, jie paprastai vadinami naujaisiais skoliniais. Kiti žodžiai pasidaromi. Jie vadinami naujaisiais dariniais. Naujųjų skolinių pavyzdys – „hakeris“, o naujųjų darinių jo atitikmuo gali būti „programišius“.

# data[].attributes.body
Naglis Kisielis, 6a

# data[].attributes.headline
60. Kaip atsirado žodis „abėcėlė"?           Abėcėlė - visos kurio nors rašto raidės, sudėtos tam tikra tvarka, elementorius; kokio nors mokslo pradžia, pagrindai.          Šio žodžio kilmė turbūt kiekvienam aiški - tai trijų pirmųjų mūsų raidyno raidžių vardai - a, bė, cė. Tokį žodį randame jau pirmajame lietuviškame žodyne - Konstantino Sirvydo „Dictionarum trium lingvarum" (1642 metų leidime). Lenkų kalbos žodį Obiecadlo ir lotynų kalbos žodžius Elementa puerorum (pažodžiui „vaikų raidės"), primae literae (pažodžiui „pirmosios raudės") jis pažodžiui išvertė abėcėlė. Formantas -lė šiame žodyje jau ne koks raidės pavadinimas, o lietuviška priesaga, primenanti lenkišką lo.                             Parengta pagal Algirdo Sabaliausko knygą „Iš kur jie?" (Vilnius, 1994, p. 7)

# data[].attributes.subject
60. Kaip atsirado žodis „abėcėlė"?           Abėcėlė - visos kurio nors rašto raidės, sudėtos tam tikra tvarka, elementorius; kokio nors mokslo pradžia, pagrindai.          Šio žodžio kilmė turbūt kiekvienam aiški - tai trijų pirmųjų mūsų raidyno raidžių vardai - a, bė, cė. Tokį žodį randame jau pirmajame lietuviškame žodyne - Konstantino Sirvydo „Dictionarum trium lingvarum" (1642 metų leidime). Lenkų kalbos žodį Obiecadlo ir lotynų kalbos žodžius Elementa puerorum (pažodžiui „vaikų raidės"), primae literae (pažodžiui „pirmosios raudės") jis pažodžiui išvertė abėcėlė. Formantas -lė šiame žodyje jau ne koks raidės pavadinimas, o lietuviška priesaga, primenanti lenkišką lo.                             Parengta pagal Algirdo Sabaliausko knygą „Iš kur jie?" (Vilnius, 1994, p. 7)

# data[].attributes.body
Naglis Kisielis, 6a

# data[].attributes.headline
59. Kas sugalvojo lietuviškus savaitės dienų pavadinimus?

# data[].attributes.subject
59. Kas sugalvojo lietuviškus savaitės dienų pavadinimus?

# data[].attributes.body
Senesniau lietuviai savaitės dienas vadino slaviškos kilmės žodžiais: panedėlis, utarnykas, sereda, četvergas, pėtnyčia, subata, nedėlia. Visus šiuos pavadinimus lietuviškais (pirmadienis, antradienis, trečiadienis, ketvirtadienis, penktadienis, šeštadienis) pakeitė Jonas Jablonskis. 1889-1896 m. J. Jablonskis gyveno ir dirbo Latvijoje. Nuolat girdėdamas, kad jie savaitės dienas latviškai vadina pirmdiena, ortdiena,trešdiena nusprendė, kad ir lietuviams geriau tiktų savi, iš skaitvardžių sudaryti pavadinimai, negu slaviški skoliniai.

Tačiau septintosios dienos pavadinimas latvių ir lietuvių kalbose skiriasi. Nusižiūrėjus į latvių svetdiena „sekmadienis", lietuviams reikėtų sakyti šventadienis. Tačiau J. Jablonskis pasirinko jau baigiantį nykti skaitvardį sekmas. Vietoje dabartinių septintas, aštuntas senuosiuose mūsų raštuose ištisai buvo vartojamas tik sekmas ir ašmas. Šios formos gražiai sutinka su kitų indoeuropiečių kalbų atitinkamų skaitvardžių formomis.

http://www.varena.lt/lt/veikla/veiklos-sritys/valstybine-kalba/lietuviu-kalbos-idomybes.html

Bernardas Markauskas, 5d klasė

# data[].attributes.body
Didysis Lietuvos žodynas – dabar jame surastume apie pusę milijono žodžių.

Kalbininkai šimtą metų ieškojo ir rinko įvairiausius lietuviškus žodžius. Savo darbo rezultatą jie sudėjo į Didįjį lietuvių kalbos žodyną. Žodyne yra surinkti visi lietuvių kalbos žodžiai: ir išnykę, ir tarmiški, ir svetimžodžiai, net keiksmažodžiai – viskas, kas yra ar kada buvo mūsų kalboje. Dabar žodyne surastume apie pusę milijono žodžių. Didžiausio anglų kalbos žodyno – 14 tomų „Oksfordo anglų kalbos žodyno“ vyr. redaktorius Džonas Simpsonas susidomėjo Lietuva tuomet, kai sužinojo, jog Didysis lietuvių kalbos žodynas yra bene didžiausias pasaulyje – iš 20 tomų (palyginimui – didysis rusų žodynas yra iš 17 tomų, norvegų – 12 tomų).

https://klausiavaikai.wordpress.com/2014/11/25/lietuviu-kalba-kodel-ji-tokia-sunki/

http://alkas.lt/2017/09/21/d-stancikas-musu-visas-gyvenimas-nusisusino-iki-turejimo-dejimo-ir-darymo/#more-311465

Bernardas Markauskas, 5d klasė

# data[].attributes.body
Lietuvių kalba labai tinka šokiams...

Trys moteriškės pirmą kartą atvažiavo į Lietuvą, į Vilnių. Sugrįžusios dalinasi įspūdžiais su savo draugais:
- Lietuvių kalba tokia muzikali, kaip šokis...
- Kodėl?
- Todėl, kad visuose troleibusuose ir autobuse kiekviename sustojime keleiviai kartoja: "Lipsi, lipsi, čia-čia-čia"...

"Lipsi, lipsi, čia-čia-čia" - tai ne šokių pavadinimas, o sutrumpinta "ar Jūs lipsite čia?" forma.

http://lingvo.info/lt/lingvopedia/lithuanian

Bernardas Markauskas, 5d klasė

# data[].attributes.headline
56. Įdomu, kad lietuvių kalboje beveik nėra keiksmažodžių.

# data[].attributes.subject
56. Įdomu, kad lietuvių kalboje beveik nėra keiksmažodžių.

# data[].attributes.body
Liaudyje paplitęs keiksmažodis rupūžė (rūpužė - šunsnukio, niekšo ekvivalentas). Kai yra poreikis nusikeikti, naudojami arba rusiški, arba angliški keiksmažodžiai.

http://lingvo.info/lt/lingvopedia/lithuanian

Bernardas Markauskas, 5d klasė

# data[].attributes.headline
55. Vienas sakinys, užimantis du puslapius

# data[].attributes.subject
55. Vienas sakinys, užimantis du puslapius

# data[].attributes.body
Antanas Smetona buvo pakviestas kaip kalbos ekspertas tarti savo nuomonę teisme vienoje byloje, kurios nutartyje buvo sakinys, užimantis du puslapius. Kyla klausimas, ar toks sakinys yra pakankamai aiškus? Tikriausiai nelabai, todėl ekspertas ir parašė, kad šis sakinys yra neaiškus, ir sudėtinga būtų vykdyti teismo nutartį.

https://www.grokiskis.lt/is-sirdies-i-sirdi/lietuviu-kalbos-idomybes-nuo-maziausios-abeceles-iki-obelieciu-isrinkto-graziausio-lietuvisko-zodzio

Aleksandra Ieva Noreikaitė, 5d klasė

# data[].attributes.headline
54. Abėcėlėje tiek raidžių, kiek burnoje - dantų

# data[].attributes.subject
54. Abėcėlėje tiek raidžių, kiek burnoje - dantų

# data[].attributes.body
Lietuvių kalbos abėcėlė turi tiek raidžių, kiek ir burnoje dantų – 32.

https://www.grokiskis.lt/is-sirdies-i-sirdi/lietuviu-kalbos-idomybes-nuo-maziausios-abeceles-iki-obelieciu-isrinkto-graziausio-lietuvisko-zodzio

Aleksandra Ieva Noreikaitė, 5d klasė

# data[].attributes.headline
 53. Lietuvių kalba – daugiausia vartotojų turinti rytų baltų kalba. 

# data[].attributes.subject
 53. Lietuvių kalba – daugiausia vartotojų turinti rytų baltų kalba. 

# data[].attributes.body
Baltų kalbos kilusios iš baltų prokalbės. Lietuviškai šneka apie 3 mln. žmonių Lietuvoje, šiek tiek Baltarusijoje ir Lenkijos šiaurės rytuose (vadinamos lietuvių kalbos salos). Be to, nemažai lietuviškai kalbančių yra JAV, Kanadoje, Jungtinėje Karalystėje, Airijoje, Ispanijoje, Australijoje, Vokietijoje, Latvijoje ir kitur. Iki Antrojo pasaulinio karo lietuvių gyventa ir Rytų Prūsijoje, kur nuo XVI a. vidurio buvo išsiplėtusi lietuvių literatūrinė bei kultūrinė veikla.

http://www.wikiwand.com/lt/Lietuvi%C5%B3_kalba

Bernardas Markauskas, 5d klasė

# data[].attributes.headline
50. Kodėl amerikiečiams sunku ištarti Vilniaus vardą?

# data[].attributes.subject
50. Kodėl amerikiečiams sunku ištarti Vilniaus vardą?

# data[].attributes.body
Turime raidžių, kurios nereiškia garso ir taip atskleidžia fundamentalų skirtumą tarp rašytinės ir sakytinės kalbos. Jos abi slypi po žodžių junginiu „lietuvių kalba“, su kuriuo ir tapatinasi lietuviai.
Ta keista raidė – tai minkštumo ženklas. Kitų kalbų atstovams mįslė, kaip taip gali būti, o mums – atsakymas kodėl, pavyzdžiui, amerikiečiams taip sunku taisyklingai ištarti mūsų sostinės pavadinimą. Nes jie skaito taip, kaip parašyta, ir negali numanyti, kad antroji i tik suminkština tarimą, bet pati savaime yra netariama.

http://kultura.lrytas.lt/istorija/2017/01/26/news/nustebsite-suzinoje-kad-si-lietuviska-raide-neturi-analogu-pasaulyje-645591/

Augustas Sabaliauskas, 5b klasė

# data[].attributes.headline
51.Mažvydo Katekizmas parašytas žemaičių tarme

# data[].attributes.subject
51.Mažvydo Katekizmas parašytas žemaičių tarme

# data[].attributes.body
Katekizmas parašytas žemaičių tarme, tiksliau, pietų žemaičių patarme (Žemaičių Naumiestis, Gardamas, Švėkšna). Nuo dabartinės patarmės ji skyrėsi ypač tuo, kad vietoj žemaitiško uo (bendrinės kalbos o) čia daugeliu atvejų buvo tariamas ilgasis a, pavyzdžiui, bilati „byloti“. Tad skaitant katekizmą žemaitiškumas neatrodo labai ryškus.

http://www.šaltiniai.info/index/details/307

Aleksandra Ieva Noreikaitė, 5d klasė

# data[].attributes.body
Vasario 21-ąją Jungtinės Tautos nuo 1999 metų yra paskelbusios Tarptautine gimtosios kalbos diena.

https://day.lt/sventes/straipsniai/gimtoji_kalba

Aleksandra Ieva Noreikaitė, 5d klasė

# data[].attributes.headline
49. Lietuvių kalba kaip užsienio yra dėstoma kitų šalių universitetuose

# data[].attributes.subject
49. Lietuvių kalba kaip užsienio yra dėstoma kitų šalių universitetuose

# data[].attributes.body
Lietuvių kaip užsienio kalba

Lietuvių kalba kaip užsienio yra dėstoma šiuose universitetuose: Estijos Tartu universitete; Italijos Florencijos, Milano ir Pizos universitetuose; Japonijos Tokijo užsienio studijų universitete; JAV: Ilinojaus, Pensilvanijos valstijos ir Vašingtono universitetuose; Latvijos universitete; Lenkijoje: Adomo Mickevičiaus, Jogailos ir Varšuvos universitetuose; Norvegijoje Oslo universitete; Prancūzijoje Nacionaliniame rytų kalbų ir civilizacijų institute; Rusija: Maskvos Lomonosovo  ir Sankt Peterburgo valstybiniuose universitetuose; Slovakijoje Komenskio universitete; Čekijoje Masaryko universitete; Suomijoje Helsinkio universitete; Švedijoje Lundo ir Stokholmo universitetuose; Šveicarijoje Berno universitete; Vengrijoje: Vidurio Europos universitete; Vokietijoje: Ernsto Morico, Berlyno Humboltų ir Vesftalijos Vilhelmo universitetuose.

http://www.wikiwand.com/lt/Lietuvi%C5%B3_kalba

Bernardas Markauskas, 5d klasė

# data[].attributes.body
Lietuviams žodis „bičiulis“ iš pradžių buvo ne šiaip koks draugas, o žmogus, kuris su kitais turi bendrų bičių. Kadangi lietuviai nuo seno buvo geri bitininkai, labai mylėjo šiuos darbščius vabzdžius, o žmogus, su kuriuo jie dalijosi bites, iš tikrųjų jiems buvo labai artimas, geras draugas. Šiuo gražiu žodžiu vėliau pradėta vadinti ir šiaip gerus draugus, nors jie su bitėmis nieko bendra neturi.

http://kalbosreceptai.lt/ar-zinote-kaip-atsirado-zodis-biciulis/

Aleksandra Ieva Noreikaitė, 5d klasė

# data[].attributes.body
Turbūt visi yra girdėję frazeologizmą „nešti kudašių“ (t. y. bėgti gelbstintis, smarkiai bėgti). Tačiau ar žinote, kas gi yra tas kudašius? Ko gero, nedaug kas tiksliai atsakytų! Kudašiumi yra vadinami žmogaus galvos plaukai, kuodas (pvz.: Žiūrėk, koks tavo kudašius pasišiaušęs).

http://kalbosreceptai.lt/kas-yra-tas-kudasius/

Aleksandra Ieva Noreikaitė, 5d klasė

# data[].attributes.body
Dėl besikeičiančios kalbos vartojimo aplinkos kinta ir lietuvių kalbos leksika. Vieni žodžiai papildo lietuvių kalbos žodyną, kiti, deja, traukiasi. Anot Lietuvos kalbininkės, humanitarinių mokslų daktarės Danguolės Mikulėnienės kai kurie žodžiai jau yra mirę. Kviečiame susipažinti su jau nebevartojamais lietuvių kalbos žodžiais ir jų reikšmėmis.

http://kalbosreceptai.lt/ar-zinote-kurie-lietuviu-kalbos-zodziai-jau-yra-mire/

Aleksandra Ieva Noreikaitė, 5d klasė

# data[].attributes.body
Oksimoronas - dviejų nesuderinamų, vienas kitam prieštaraujančių žodžių junginys.
Lietuvių kalboje gausu jo pavyzdžių: kojų rankšluostis, plastmasinė stiklinė, vegetariškas mėsainis, didvyrė, juodi baltiniai, negyvas gyvūnas, baisiai gražu, saldus sūris, kojos apyrankė, bambos auskaras, elektrinė dujinė, laisvės vergas, žalia mėlynė, pagyvenusi jaunoji, didelis mažylis, sūrus saldainis ir t.t.
http://lietuviu7-8.mkp.emokykla.lt/lt/mo/zinynas/oksimoronas/

Mykolas Abromaitis, 5b

# data[].attributes.body
Lietuvių kalbos įdomybės

Socialinius tinklus apskriejo filmukas su taip vadinamais „atbulais žodžiais“ (tai žodžiai, kurie turi prasmę skaitant juos iš abiejų pusių). Visi supranta, kad užsienio kalbose, kuriose žodžiai nesibaigia galūne „–as“ ir įvairiais jos variantais, „atbulų žodžių“ galima pririnkti daug. Lietuvių kalba šiuo klausimu yra nuskriausta.
Rašytojas Šarūnas Kaišiadarskas nusprendė įrodyti, kad taip nėra. Savo trumpame filmuke jis atsispiria nuo visiems žinomos žodžių poros „alus-sula“ ir pateikia daug netikėtų atradimų. Pabandykite paskaityti iš kito galo žodį „ateik“. Įdomu? Daugiau tokių žodelių rasite žemiau esančiame filmuke.
http://lituanistusamburis.lt/lietuviu-kalbos-idomybes/
Motiejus Šapola, 5e

# data[].attributes.headline
41. Paminklas lietuvių kalbai ,,Simboliai laike" 

# data[].attributes.subject
41. Paminklas lietuvių kalbai ,,Simboliai laike" 

# data[].attributes.body
2017 m. atidengtas pirmasis paminklas Šakiuose – skulptoriaus Kęstučio Dovydaičio bronzinė skulptūrinė kompozicija „Simboliai laike“ – skirtas įamžinti kalbai ir žmogaus pažinimo keliui.

Kompozicija sudaryta iš bronzinės mergaitės, rankose laikančios knygą, skulptūros ir šaligatvyje įspaustų jos pėdų–abėcėlės raidžių žymių.

http://www.sakiaitic.lt/lankytinos-vietos/simboliai-laike/

Aleksandra Ieva Noreikaitė, 5d klasė

# data[].attributes.body
Ar žinote, kad unikalioji lietuviška raidė Ė mūsų raidyne atsirado prieš 364 metus? Pirmą kartą ji buvo pavartota 1653 m. Danieliaus Kleino sudarytoje lietuviškoje gramatikoje.Pirmojoje lietuviškoje abėcėlėje, kurią 1547 m. parengė Martynas Mažvydas, raidės Ė nebuvo. Kaip nebuvo ir č, š, ž, ą, ę, į, ų, ū…

Nosines raides ą, ę lietuviai vėliau perėmė iš lenkų, raides „su paukščiukais“ - č, š, ž - iš čekų.

Jauniausia iš paminėtų lietuviškų raidžių su diakritiniais ženklais yra Ū - ją įdiegė žymiausias mūsų kalbos normintojas Jonas Jablonskis, o seniausia - raidė Ė, jos autorius - vokietis Danielius Kleinas.

Raidė Ė neturi analogų kitose kalbose. Ją galime vadinti išskirtinai lietuviška.
http://m.technologijos.lt/cat/121/article/S-64276?utm_source=mt1
Skaiva Mikalauskaitė, 5e

# data[].attributes.body
Minėtina dar viena išskirtinė lietuvių kalbos ypatybė – įvardžiuotinės formos, kurios ryškiausios būdvardžiuose (taip pat jas turi kelintiniai skaitvardžiai, kai kurie įvardžiai ir dalyviai). Įvardžiuotinės formos nepažįstamos anglų, vokiečių, prancūzų ir šimtams kitų kalbų (bet jas turi rusų kalba). Įvardžiuotinės formos vartojamos pabrėžiant, išskiriant daiktą kartu su jo savybe iš daugelio tokių pat. Jos sudaromos pridedant vadinamąjį anaforinį įvardį jis, ji prie žodžio galūnės. Anaforinis įvardis sulimpa su galūne ir sudaro sudėtingesnę – dviskiemenę ar net triskiemenę – galūnę (pvz., -iesiems, -uosiuose, -osiomis).

Oskaras Liavševičius, 5b

# data[].attributes.body
Lietuvių kalba turi dvi tarmes. Tai aukštaičių tarmė ir žemaičių tarmė. Tarmių pavadinimai yra siejami su būdvardžiais aukštas ir žemas. Nors kai kurie kalbininkai žemaičių vardą yra linkę sieti su daiktavardžiu žemė.
http://www.xn--altiniai-4wb.info/index/details/331
Martynas Ramanauskas, 6c klasė

# data[].attributes.headline
35. Kas išmetė „w“ iš lietuviškos abėcėlės? 

# data[].attributes.subject
35. Kas išmetė „w“ iš lietuviškos abėcėlės? 

# data[].attributes.body
„Varpe“ Vincas Kudirka apie 1890-uosius metus iš lietuviškos abėcėlės pašalino lenkiškos abėcėlės raidę w, nes buvo uždrausta spausdinti lietuviškus raštus būtent lenkiškąja abėcėle, o raidės v lenkiškoje abėcėlėje nėra.

http://www.voruta.lt/kas-ismete-w-is-lietuviskos-abeceles/

Aleksandra Ieva Noreikaitė, 5d klasė

# data[].attributes.headline
36. Vienintelis pasaulyje paminklas kalbai - Klaipėdoje

# data[].attributes.subject
36. Vienintelis pasaulyje paminklas kalbai - Klaipėdoje

# data[].attributes.body
2013 m.  Klaipėdos apskrities viešosios I.Simonaitytės bibliotekos Saulės laikrodžio kiemelyje atidengtas vienintelis pasaulyje paminklas kalbai.

http://www.klavb.lt/lt/renginiai/nuolatines-ekspozicijos-ir-meno-kuriniai/105-paminklas-kalbai.html

Aleksandra Ieva Noreikaitė, 5d klasė

# data[].attributes.headline
37. 2017 -ieji metai - Lietuvių kalbos kultūros metai.

# data[].attributes.subject
37. 2017 -ieji metai - Lietuvių kalbos kultūros metai.

# data[].attributes.body
Lietuvos respublikos seimas 2017-uosius paskelbė Lietuvių kalbos kultūros metais.

http://alkas.lt/2016/09/27/seimas-2017-uosius-paskelbe-lietuviu-kalbos-kulturos-metais/

Aleksandra Ieva Noreikaitė, 5d klasė

# data[].attributes.headline
38. Lietuvių kalbos balsių sistema - labiausiai antikinė 

# data[].attributes.subject
38. Lietuvių kalbos balsių sistema - labiausiai antikinė 

# data[].attributes.body
Lietuvių kalbos balsių sistema yra labiausiai antikinė savo stiliumi. Ji yra senesnė, negu sanskritas, latvių, graikų ir lotynų kalbos čia išdėstyta tvarka.

http://www.sarmatas.lt/08/lietuviu-kalba/

Aleksandra Ieva Noreikaitė, 5d klasė

# data[].attributes.headline
39. Filosofas I.Kantas gerai mokėjo lietuvių kalbą.

# data[].attributes.subject
39. Filosofas I.Kantas gerai mokėjo lietuvių kalbą.

# data[].attributes.body
Naujųjų laikų didžiausias filosofas Immanuel Kant (1724-1804), kuris buvo gimęs Rytprūsiuose (Prussian Lithuania), gerai mokėjo lietuvių kalbą.

http://www.sarmatas.lt/08/lietuviu-kalba/

Aleksandra Ieva Noreikaitė, 5d klasė

# data[].attributes.headline
33.Tik lietuvių kalba išlaikė primityviosios arijų šnekamasios kalbos grynumą 

# data[].attributes.subject
33.Tik lietuvių kalba išlaikė primityviosios arijų šnekamasios kalbos grynumą 

# data[].attributes.body
Lingvistinės paleontologijos duomenimis yra tiesa, kad iš visų kalbų tik lietuvių kalba išlaikė primityviosios arijų šnekamasios kalbos grynumą nuo to tolimo antikinio laikotarpio iki šių dienų.

http://www.sarmatas.lt/08/lietuviu-kalba/

Aleksandra Ieva Noreikaitė, 5d klasė

# data[].attributes.body
Lietuvių kalba, kokia sena ji bebūtų, pasižymi nuostabia struktūra, tobulesne už sanskritą ir graikų kalbą, žodingesnė negu lotynų kalba ir nepalyginamai įmantresnė, negu bet kuri iš paminėtų trijų. Ir vis dėlto lietuvių kalba turi su visomis trimis kalbomis didesnį giminingumą, negu kad gamta būtų būtų galėjusi sukurti, ne tik veiksmažodžių šaknyse, bet ir taip pat ir gramatinės struktūros formose bei žodžių morfologinėj konstrukcijoj. Toks aiškus giminingumas, kad bet koks filologas gali matyti labai aiškiai, kad sanskritas, graikų ir lotyno kalbos turėjo išssivystyti iš bendro šaltinio – lietuvių kalbos.
http://www.sarmatas.lt/08/lietuviu-kalba/

Kyva Adelė Keys, 6a klasė

# data[].attributes.body
Seniausias lietuvių kalbos žodynas - išleistas Konstantino Sirvydo. Spėjama leidimo data - apie 1620 m. Žodynas trikalbis (lenkų - lietuvių - lotynų), jame yra apie 6000 lietuviškų žodžių.

http://www.zarasubiblioteka.lt/_old/knyg.htm

Aleksandra Ieva Noreikaitė, 5d klasė

# data[].attributes.body
Pramokti skaityti lietuviškai nėra sunku – iš esmės skaitoma taip, kaip rašoma, reikia tik žinoti, kokį garsą žymi viena ar kita raidė. Šiuo atžvilgiu lietuvių kalba yra daug modernesnė nei, tarkime, anglų ar prancūzų.
https://prezi.com/sk716ppuf4oy/lietuviu-kalbos-idomybes/

Kyva Adelė Keys, 6a klasė

# data[].attributes.headline
34. Įvardžiuotinės formos - išskirtinė lietuvių kalbos ypatybė

# data[].attributes.subject
34. Įvardžiuotinės formos - išskirtinė lietuvių kalbos ypatybė

# data[].attributes.body
Išskirtinė lietuvių kalbos ypatybė – įvardžiuotinės formos, kurios ryškiausios būdvardžiuose.

https://lt.wikipedia.org/wiki/Lietuvi%C5%B3_kalba

Aleksandra Ieva Noreikaitė, 5d klasė

# data[].attributes.body
Lietuvių kalbos abėcėlę sudaro 32 raidės:

Aa Ąą Bb Cc Čč Dd Ee Ęę Ėė Ff Gg Hh Ii Įį Yy Jj Kk Ll Mm Nn Oo Pp Rr Ss Šš Tt Uu Ųų Ūū Vv Zz Žž

12 balsių:

Aa Ąą Ee Ęę Ėė Ii Įį Yy Oo Uu Ųų Ūū

20 priebalsių:

Bb Cc Čč Dd Ff Gg Hh Jj Kk Ll Mm Nn Pp Rr Ss Šš Tt Vv Zz Žž

https://lt.wikipedia.org/wiki/Lietuvi%C5%B3_kalba

Kyva Adelė Keys, 6a klasė

# data[].attributes.body
Pirmasis žinomas lietuviškas raštas – anoniminis poterių tekstas, ranka įrašytas į 1503 m. Štrasburge išleistos knygos „Tractatus sacerdotalis“ paskutinį puslapį. Tekstas remiasi dzūkų tarme ir veikiausiai yra nuorašas iš dar ankstesnio originalo. Nėra abejonės, kad bažnytinių lietuviškų rankraštinių tekstų būta ir anksčiau, gal net XIV a. pabaigoje, kadangi 1387 m. įvedus aukštaičiuose krikščionybę, tokių tekstų būtinai reikėjo religinei praktikai (istoriniuose šaltiniuose yra užuominų, kad pirmasis poterius į lietuvių kalbą esąs išvertęs Jogaila).
http://www.airv.lt/idomus-faktai-apie-lietuviu-kalba
Kyva Adelė Keys, 6a klasė

# data[].attributes.body
Lietuvių kalba atsirado suskilus vadinamajai baltų prokalbei. Žymusis mūsų kalbininkas Kazimieras Būga teigė, kad baltų prokalbė ne vėliau kaip ΙV–ΙΙΙ a. pr. Kr. suskilo į prūsų ir lietuvių – latvių grupes, o lietuvių – latvių grupė į atskiras kalbas pasidalijo po kokio tūkstančio metų. Taip galime spėti, kad mūsų kalba nuo latvių kalbos atsiskyrė maždaug prieš tūkstantį tris šimtus metų. Žinoma, šis atsiskyrimas – tai ne vienos dienos padarinys: jis galėjo užtrukti net keletą šimtmečių.
http://www.airv.lt/idomus-faktai-apie-lietuviu-kalba
Kyva Adelė Keys, 6a klasė

# data[].attributes.headline
28. Mažiausia lietuviška knyga, įrašyta į Lietuvos rekordų knygą 

# data[].attributes.subject
28. Mažiausia lietuviška knyga, įrašyta į Lietuvos rekordų knygą 

# data[].attributes.body
Mažiausia lietuviška knyga, įrašyta į Lietuvos rekordų knygą -- "Lietuviškai knygai 450 "

http://pirmojiknyga.mch.mii.lt/Leidiniai/mazknyg.lt.htm

Aleksandra Ieva Noreikaitė, 5d klasė

# data[].attributes.body
Dauguma Europos kalbų priklauso indoeuropiečių kalbų šeimai, bet jos viena nuo kitos ėmė skirtis tikriausiai ~XXXV a.p.m.e. Jos išsivystė į dešimtis kitų kalbų, tarkime, vokiečių, italų, anglų…, pamažu prarasdamos bendrus bruožus. Tačiau viena kalba iš indoeuropiečių šeimos kalbų baltų atšakos, išlaikė daugiau lingvistų vadinamos indoeuropiečių prokalbės (IEP) – kalbos kuria kalbėta XXXV a.p.m.e., bruožų. Dėl įvairių priežasčių lietuvių kalba išlaikė daugiau garsų ir gramatikos iš indoeuropiečių prokalbės nei kiti lingvistiniai pusbroliai, tad gali būti vadinama viena iš seniausių kalbų pasaulyje.

https://www.alfa.lt/straipsnis/49911498/lietuviai-turi-kuo-didziuotis-vartojame-unikalia-kalba?p=1
Kyva Adelė Keys, 6a klasė

# data[].attributes.body
Lietuvių kalba gerai išsaugojo senąją ide. leksiką ir turi daug leksinių atitikmenų su kitomis ide. kalbomis. Kitose šiuolaikinėse ide. kalbose daug tos leksikos prarasta. Pavyzdžiui, indoarijų kalbose nebevartojami ide. žodžiai sūnus, duktė, avis, vilkas, akmuo ir kiti.
http://www.anglija.today/svietimas/apie-lietuviu-kalbos-unikaluma-kodel-ji-sunkiai-ikandama-uzsienieciams
Ignas Labanauskas, 8a

# data[].attributes.body
Seniausi lietuvių kalbos žodžiai atkeliauja net iš prokalbės laikų – iš to meto, kai dar nebuvo daugumos mums pažįstamų kalbų, o buvo viena bendra kalba. Ta kalba (indoeuropiečių prokalbė) laikui bėgant pasidalino į daug mažesnių, mums jau gerai pažįstamų kalbų (lietuvių, rusų, čekų, ispanų, armėnų ir t.t.). Lietuvių kalba iš senų laikų išsaugojo daug mažai pakitusių žodžių, kurie ir gali būti laikomi seniausiais: avis, akis, mama, beržas, ranka, naktis, dangus, sūnus ir daug kitų. Kuris iš jų pats pats seniausias, niekas tiksliai negalėtų pasakyti. Tik manoma, kad tas žodis galėjo būti mama.
https://klausiavaikai.wordpress.com/2014/11/25/lietuviu-kalba-kodel-ji-tokia-sunki/
Ignas Labanauskas, 8a

# data[].attributes.body
Baltiškos kilmės upių ir ežerų pavadinimai leidžia suprasti, kur bei kada gyveno baltų gentys. (Baltai yra tautos, kurios gyveno prie Baltijos jūros prieš tris – keturis tūkstančius metų. Iš jų liko tik lietuviai ir latviai – redakcijos pastaba).
Tikslesnių duomenų nėra, tad galima spėti, kad tuo metu jau buvo kalbama pirmine lietuvių kalba. O bendrinę lietuvių kalbą, tokią, kokią mes šiandien kalbame, suformavo prieš daugiau nei šimtą metų žymiausias lietuvių kalbininkas Jonas Jablonskis.
https://klausiavaikai.wordpress.com/2014/11/25/lietuviu-kalba-kodel-ji-tokia-sunki/
Ignas Labanauskas, 8a

# data[].attributes.headline
21. Pagrindiniai lietuvių kalbos rašybos principai

# data[].attributes.subject
21. Pagrindiniai lietuvių kalbos rašybos principai

# data[].attributes.body
Lietuvių kalbos rašyba grindžiama trimis pagrindiniais principais (fonetinis, morfologinis, tradicinis), kuriuos reikėtų suprasti ir mokytis taikyti praktiškai, norint sėkmingai mokytis taisyklingai rašyti.
http://lietuviu5-6.mkp.emokykla.lt/lt/mo/zinynas/lietuviu_kalbos_rasyba_apie_pagrindinius__principus/
Ignas Labanauskas, 8a

# data[].attributes.body
Latviškai pasaulyje kalba mažiau nei trys milijonai žmonių, o dažnas latvis, gyvenantis kažkur Latgales regiono rytuose, jos net nemoka. Tačiau kartu su lietuvių kalba baltų kalbų grupę sudaranti kaimynų kalba žavi mūsų šalies filologus. Jie tyrinėja panašumus, ieško skirtumų ir bando išsaugoti vienas seniausių indoeuropiečių kalbų.
http://www.universitetozurnalistas.kf.vu.lt/2017/02/kalba-jungianti-ir-skirianti-kaimynus/
Ignas Labanauskas, 8a

# data[].attributes.headline
19. Lietuvių ir sanskrito kalbų panašumai

# data[].attributes.subject
19. Lietuvių ir sanskrito kalbų panašumai

# data[].attributes.body
Nuo XIX a. senąsias kalbas, ypač sanskritą, tyrinėjantiems kalbininkams privalu mokytis lietuviškai. Tačiau mokslininkai iki šiol nesutaria, kaip už tūkstančių kilometrų prieš daugiau nei 3 tūkst. metų Indijos teritorijoje atsirado kalba, kurios žodžiai ir gramatika tokie panašūs į lietuvių.
http://www.lrt.lt/naujienos/lietuvoje/2/119076
Ignas Labanauskas, 8a

# data[].attributes.headline
18. Pirmuoju lietuvišku tekstu laikomi poteriai „Tėve mūsų“, „Sveika, Marija“, „Tikiu į Dievą Tėvą“ (iš viso 24 eilutės). Jie įrašyti ranka XVI a. pirmojoje pusėje 1503 m. Strasbūre išleistos lotyniškos knygos „Traktatas kunigams“ paskutiniame puslapyje. Tekstas įrašytas iš ankstesnio, neišlikusio, lietuviško vertimo. Įrašė greičiausiai koks vienuolis pranciškonas, nes knyga anuomet priklausė Vilniaus pranciškonų bibliotekai.Įrašas rastas 1962 m. Vilniaus universiteto bibliotekoje. 

# data[].attributes.subject
18. Pirmuoju lietuvišku tekstu laikomi poteriai „Tėve mūsų“, „Sveika, Marija“, „Tikiu į Dievą Tėvą“ (iš viso 24 eilutės). Jie įrašyti ranka XVI a. pirmojoje pusėje 1503 m. Strasbūre išleistos lotyniškos knygos „Traktatas kunigams“ paskutiniame puslapyje. Tekstas įrašytas iš ankstesnio, neišlikusio, lietuviško vertimo. Įrašė greičiausiai koks vienuolis pranciškonas, nes knyga anuomet priklausė Vilniaus pranciškonų bibliotekai.Įrašas rastas 1962 m. Vilniaus universiteto bibliotekoje. 

# data[].attributes.body
Lietuvių kalbos tarmės yra skirstomos pagal dvi klasifikacijas: Antano Baranausko (vėliau išplėtota Zigmo Zinkevičiaus) ir Kazimiero Jauniaus (vėliau išplėtota Antano Salio). Koncepcijos skiriasi gana nedaug, tik antroji išsamiau apibūdina rytų aukštaičių tarmes, o kadangi A. Baranauskas buvo aukštaitis (K. Jaunius žemaitis), todėl laikoma, kad jis aprašė šias ypatybes tiksliau.
https://lt.wikipedia.org/wiki/Lietuvi%C5%B3_kalbos_tarm%C4%97s
Ignas Labanauskas, 8a

# data[].attributes.headline
16. "Aušra” (AUSZRA) – pirmasis Didžiajai Lietuvai skirtas spausdintas mėnesinis visuomeninis politinis ir literatūrinis žurnalas lietuvių kalba, vadinęsis mėnesiniu laikraščiu „Auszra“, 1883–1886 m. leistas Ragainėje ir Tilžėje.

# data[].attributes.subject
16. "Aušra” (AUSZRA) – pirmasis Didžiajai Lietuvai skirtas spausdintas mėnesinis visuomeninis politinis ir literatūrinis žurnalas lietuvių kalba, vadinęsis mėnesiniu laikraščiu „Auszra“, 1883–1886 m. leistas Ragainėje ir Tilžėje.

# data[].attributes.body
Adelė Masiulytė, 5 b klasė

# data[].attributes.body
Storiausią lietuvišką knygą per visą nepriklausomos Lietuvos istoriją. Sudaro net 1585 puslapiai. Nors leidinys dar nepasvertas, idėjos autoriai spėja, kad jis bus dvigubai sunkesnis nei Lietuvos stojimo į Europos Sąjungą sutartis. Knygos turinys – vienintelio šių metų Dakaro ralyje automobiliu važiavusio lietuviško ekipažo pasirodymų žiniasklaidoje ataskaita.

http://www.tv3.lt/m/naujiena/722677/b-vanagas-apie-storiausia-lietuviska-knyga-risyklai-tai-buvo-labai-didelis-issukis

Liepa Griciūtė, 6a klasė

# data[].attributes.headline
14. Lietuvių kalbos išskirtinumas Europoje 

# data[].attributes.subject
14. Lietuvių kalbos išskirtinumas Europoje 

# data[].attributes.body
Nors lietuvių kalba rašytiniuose šaltiniuose imta fiksuoti vėlai (rašytiniuose šaltiniuose minima nuo XVI amžiaus), tačiau ji išlaikė daugybę archajiškų žodžių ir gramatinių formų, būdingų senesnę rašto tradiciją turinčioms indoeuropiečių kalboms (hetitų, senosios indų, senovės graikų) ir kilusioms iš vienos prokalbės. Štai todėl lietuvių kalba turi didelę reikšmę kalbotyros mokslui, ją aktyviai tiria baltistai, indoeuropeistai, slavistai, finougristai ir bendrosios kalbotyros specialistai.
http://www.technologijos.lt/n/mokslas/istorija_ir_archeologija/S-16130/straipsnis/Lietuviu-kalbos-archeologija-kuo-musu-kalba-yra-isskirtine-Europoje-Video
Ignas Labanauskas, 8a

# data[].attributes.body
Ilgiausias lietuviškas žodis yra ,,Nebeprisikiškiakopūsteliaujan
tiesiems"

http://zodynai.igloro.info/ilgiausilietuviskizodziai

Liepa Griciūtė, 6a klasė

# data[].attributes.headline
12. Sudėtingiausia lietuvių kalbos žodžių rašyba

# data[].attributes.subject
12. Sudėtingiausia lietuvių kalbos žodžių rašyba

# data[].attributes.body
Gyventojai pripažino, kad sudėtingiausia yra šių lietuvių kalbos žodžių rašyba: sūkurys, ačiū, beždžionė, vąšelis, nuopuolis, įsiręžęs, įgrysta, slenksčiai.

http://www.bernardinai.lt/straipsnis/2016-04-05-isrinkti-sudetingiausios-rasybos-lietuviu-kalbos-zodziai/142713

Liepa Griciūtė, 6a klasė

# data[].attributes.headline
11. Seniausia žinoma spausdinta lietuviška knyga

# data[].attributes.subject
11. Seniausia žinoma spausdinta lietuviška knyga

# data[].attributes.body
Seniausia žinoma spausdinta lietuviška knyga yra Martyno Mažvydo 1547 m. katekizmas, parašytas žemaičių tarmės pagrindu ir išspausdintas Karaliaučiuje. Šiame katekizme įdėtas ir pirmas lietuviškas elementorius „Pigus ir trumpas mokslas skaityti ir rašyti“, kuriame pateiktas lietuviškas raidynas ir vienas kitas autoriaus sukurtas gramatikos terminas (balsinė „balsė“, sąbalsinė „priebalsė“ ir kt.).

http://www.airv.lt/idomus-faktai-apie-lietuviu-kalba

Liepa Griciūtė, 6a klasė

# data[].attributes.headline
10. Daugiausia reikšmių turintis lietuvių kalbos žodis 

# data[].attributes.subject
10. Daugiausia reikšmių turintis lietuvių kalbos žodis 

# data[].attributes.body
Daugiausia reikšmių turintis lietuvių kalbos žodis yra LEISTI.

https://protumusiai.draugas.lt/GuestQuiz/Preview/CMZL?slug=daugiausia-reiksmiu-turintis-lietuviu-kalbos-zodis

Aleksandra Ieva Noreikaitė, 5d klasė

# data[].attributes.headline
9. Pirmasis lietuvių kalbos mokytojas Rytų Prūsijoje

# data[].attributes.subject
9. Pirmasis lietuvių kalbos mokytojas Rytų Prūsijoje

# data[].attributes.body
Eduardas Gizevijus, pirmasis lietuvių kalbos mokytojas Rytų Prūsijoje.

http://www.ve.lt/naujienos/klaipeda1/klaipedos-istorija/eduardas-gizevijus-pirmasis-lietuviu-kalbos-mokytojas-rytu-prusijoje-1504743/

Aleksandra Ieva Noreikaitė, 5d klasė

# data[].attributes.body
Raidė "ė". Ši 9-oji lietuviškos abėcėlės raidė ypatinga tuo, jog yra vienintelis kitų kalbų nenaudojamas ženklas, be to, tai – išskirtinai moteriškas simbolis – ja baigiasi moteriškos pavardės, o dažnai ir vardai.

http://lietuve.lt/kultura/g-subacius-analogu-pasaulyje-neturi-vienintele-lietuviska-raide

Aleksandra Ieva Noreikaitė, 5d klasė

# data[].attributes.headline
7. Pagrindinis žemaičių ir aukštaičių skiriamasis požymis 

# data[].attributes.subject
7. Pagrindinis žemaičių ir aukštaičių skiriamasis požymis 

# data[].attributes.body
Pagrindinis žemaičių ir aukštaičių skiriamasis požymis yra dvibalsių, kilusių iš senovinių rytų baltų*ō, *Ė, tarimas.

http://samogitia.mch.mii.lt/KALBA/raspamatai.lt.htm

Aleksandra Noreikaitė, 5d klasė

# data[].attributes.body
Lietuviškai šneka apie 3 mln. žmonių Lietuvoje, šiek tiek Baltarusijoje ir Lenkijos šiaurės rytuose (vadinamos lietuvių kalbos salos). Be to, nemažai lietuviškai kalbančių yra JAV, Kanadoje, Jungtinėje Karalystėje, Airijoje, Ispanijoje, Australijoje, Vokietijoje, Latvijoje ir kitur.

# data[].attributes.body
,,Lietuvių kalbos salos" - nedidelį plotai už Lietuvos ribų, kuriuose kalbama lietuviškai. Jie yra sąlyginiai arti sienos su Lietuva, tačiau iš visų pusių atskirtos kitakalbių (lenkų, latvių arba baltarusių).

https://lt.m.wikipedia.org/wiki/Lietuvių_kalbos_salos

Liepa Griciūtė, 6a klasė

# data[].attributes.body
Lietuvių ir latvių kalbomis dabar šneka apie 4,7 mln. žmonių (daugiausia Lietuvos ir Latvijos teritorijose).

Visos kitos baltų kalbos, išskyrus prūsus, nepaliko jokių rašto paminklų, todėl apie jas ir apie jomis kalbėjusių žmonių skaičių mažai žinoma.

Lietuvių kalba išlaikė daugiau archajiškų garsų ir gramatinių formų nei visos kitos jos lingvistinės seserys, todėl ji laikoma seniausia iš visų gyvų indoeuropiečių kalbų.
http://www.ve.lt/naujienos/laisvalaikis/ivairybes/10-seniausiu-pasaulio-kalbu-1399385/
Skaiva Mikalauskaitė, 5e klasė

# data[].attributes.body
2. Lietuvių kalba, kokia sena ji bebūtų, pasižymi nuostabia struktūra, tobulesne už sanskritą ir graikų kalbą, žodingesnė negu lotynų kalba ir nepalyginamai įmantresnė, negu bet kuri iš paminėtų trijų. Ir vis dėlto lietuvių kalba turi su visomis trimis kalbomis didesnį giminingumą, negu kad gamta būtų būtų galėjusi sukurti, ne tik veiksmažodžių šaknyse, bet ir taip pat ir gramatinės struktūros formose bei žodžių morfologinėj konstrukcijoj. Toks aiškus giminingumas, kad bet koks filologas gali matyti labai aiškiai, kad sanskritas, graikų ir lotyno kalbos turėjo išssivystyti iš bendro šaltinio – lietuvių kalbos.

http://www.sarmatas.lt/08/lietuviu-kalba/
Skaiva Mikalauskaitė, 5e kl.

# data[].attributes.body
3. Lietuvių kalba priklauso baltų grupei, o ne slavų. Kalba yra glaudžiai susijusi su latvių kalba ir mirusia prūsų kalba.
Skaiva Mikalauskaitė, 5e kl.