# data[].attributes.body
Wergeland sin fornorskningslinje baserte seg rundt en type fornorskning av det danske skriftspråket, hvor en byttet ut og satt inn norske ord. Wergeland mente at et selvstendig Norge måtte ha et eget skriftspråk, og at fornorskning av det allerede danske skriftspråket var den beste måten å oppnå dette på. Dette kom til å bli dagens bokmål. Aasen sitt arbeid derimot var basert på ideene til P.A. Munch. Disse gikk ut på tanken om å benytte seg av et språk som var så lik som mulig dialektene i landet. Aasen ville basere språket på den dialekten mest lik det gamle norrøne språket, slik at bondesamfunnet kunne være aktiv i kommunale affærer og stortingsvalg. Dette kom til å bli dagens nynorsk.

# data[].attributes.headline
I 1830 årene gjorde språkdebatten seg gjeldende. Et ønske om et nasjonalt kjennetegn sto høyt.

# data[].attributes.subject
I 1830 årene gjorde språkdebatten seg gjeldende. Et ønske om et nasjonalt kjennetegn sto høyt.

# data[].attributes.headline
1830 årene gjorde språkdebatten seg gjeldende. Et ønske om et nasjonalt kjennetegn sto høyt.

# data[].attributes.subject
1830 årene gjorde språkdebatten seg gjeldende. Et ønske om et nasjonalt kjennetegn sto høyt.

# data[].attributes.headline
Knud Knudsen sitt arbeid for å lage et norsk skriftspråk:Knud Knudsen var lærer ved Christiania Katedralskole, og i denne jobben opplevde han at det var vanskelig for elevene å lære seg det danske skriftspråket. Knudsens hovedutgangspunkt var at ``den dannede dagligtale´´, altså språket slik det var snakket i det høyere samfunnsklassene, burde være grunnlaget for norsk skriftspråk. Han ville fornorske det danske skriftspråket litt etter litt slik også Wergeland hadde ment. 

# data[].attributes.subject
Knud Knudsen sitt arbeid for å lage et norsk skriftspråk:Knud Knudsen var lærer ved Christiania Katedralskole, og i denne jobben opplevde han at det var vanskelig for elevene å lære seg det danske skriftspråket. Knudsens hovedutgangspunkt var at ``den dannede dagligtale´´, altså språket slik det var snakket i det høyere samfunnsklassene, burde være grunnlaget for norsk skriftspråk. Han ville fornorske det danske skriftspråket litt etter litt slik også Wergeland hadde ment. 

# data[].attributes.body
Danmark

# data[].attributes.headline
Samling av vestlandsdialekter ble til Nynorsk

# data[].attributes.subject
Samling av vestlandsdialekter ble til Nynorsk

# data[].attributes.headline
Ivar Aasen sitt arbeid for å lage et norsk skriftspråk:Ivar Aasen ville konstruere et nytt skriftspråk med utgangspunkt i talemålet. Han mente at et selvstendig Norge måtte ha et eget skriftspråk, og for han representerte dialektene det norske best, ekte og det nasjonale. Folket snakker veldig ulikt. De dialektene som hadde endret seg minst i fra norrønt mente Aasen var de mest ekte. Derfor mente han at disse dialektene egnet seg best for å lage skriftspråk av også. For Aasen var språkstriden en del av en politisk strid.

# data[].attributes.subject
Ivar Aasen sitt arbeid for å lage et norsk skriftspråk:Ivar Aasen ville konstruere et nytt skriftspråk med utgangspunkt i talemålet. Han mente at et selvstendig Norge måtte ha et eget skriftspråk, og for han representerte dialektene det norske best, ekte og det nasjonale. Folket snakker veldig ulikt. De dialektene som hadde endret seg minst i fra norrønt mente Aasen var de mest ekte. Derfor mente han at disse dialektene egnet seg best for å lage skriftspråk av også. For Aasen var språkstriden en del av en politisk strid.

# data[].attributes.headline
Ivar Aasen reiste rundt i Norge og forsket på dialekter

# data[].attributes.subject
Ivar Aasen reiste rundt i Norge og forsket på dialekter

# data[].attributes.headline
Nynorsk er norges rettmessige skrift og talemål

# data[].attributes.subject
Nynorsk er norges rettmessige skrift og talemål

# data[].attributes.headline
Nynorks, (Landsmål), ble ført frem av Ivar Aasen etter han hadde reist landet rundt for å få inspirasjon til forming av språket. Han endte opp med å følge mye av dialektene fra hardanger, voss og sogn. Ettersom at disse, etter hans forskning, var de nærmeste gammalnorsk

# data[].attributes.subject
Nynorks, (Landsmål), ble ført frem av Ivar Aasen etter han hadde reist landet rundt for å få inspirasjon til forming av språket. Han endte opp med å følge mye av dialektene fra hardanger, voss og sogn. Ettersom at disse, etter hans forskning, var de nærmeste gammalnorsk

# data[].attributes.headline
Henrik Wergeland sitt arbeid for å lage et norsk skriftspråk:Wergeland ville fornorske språket. Han ville gjøre det ved å ta i bruk flere ord og uttrykk fra det norske talemålet i det danske skriftspråket. Han hadde flere grunner for dette. Han mente at et selvstendig Norge måtte ha et eget norsk skriftspråk, og fornorsking av det danske skriftspråket var den beste måten å få det til på. Han mente også at det danske språket var så ulikt de norske dialektene at det gjorde det for vanskelig for folk å lære seg og lese å skrive. For Wergeland var språkstriden en del av et demokratisk prosjekt.

# data[].attributes.subject
Henrik Wergeland sitt arbeid for å lage et norsk skriftspråk:Wergeland ville fornorske språket. Han ville gjøre det ved å ta i bruk flere ord og uttrykk fra det norske talemålet i det danske skriftspråket. Han hadde flere grunner for dette. Han mente at et selvstendig Norge måtte ha et eget norsk skriftspråk, og fornorsking av det danske skriftspråket var den beste måten å få det til på. Han mente også at det danske språket var så ulikt de norske dialektene at det gjorde det for vanskelig for folk å lære seg og lese å skrive. For Wergeland var språkstriden en del av et demokratisk prosjekt.

# data[].attributes.body
Språkutviklingen på 1800-tallet var veldig viktig for at det norske skriftspråket skulle bli om til noe som var likt den norske talen. Dette ble gjort av flere personer, blant annet Ivar Aasen som stod for nynorsk og Henrik Wergeland/Knud Knudsen som stod for utviklingen av det bokmåle skriftspråket. Resultatet av språkutviklingen gjorde at vi fikk ett språk som var mer likt den norske talemåten, som hadde en direkte påvirkning på den nasjonalistiske følelsen hos Nordmenn.