# data[].attributes.headline
Too artikli põhjal välja põllumajandust mõjutavaid tegureid (nii palju kui saad). Liigita need vastavalt vihiku näitele (looduslikud, majanduslikud, sotsiaalsed, poliitilised).

# data[].attributes.subject
Too artikli põhjal välja põllumajandust mõjutavaid tegureid (nii palju kui saad). Liigita need vastavalt vihiku näitele (looduslikud, majanduslikud, sotsiaalsed, poliitilised).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
4 min lugemist

Läinud nädalal külastas Eestit bioteaduste ettevõtte Bayer taimeteaduse osakonna kestlikkuse ja ärijuhtimise globaalne juht Klaus Kunz. Ettevõttel on eesmärk vähendada järgmise kümne aastaga enda mõju keskkonnale lausa 30% võrra. Maa Elu uuris, kuidas see neil plaanis on, mida arvab Kunz taimekaitsevahendite jääkidest meie toidulaual ning kuidas ettevõte aitab arengumaade väiketalunikke.

Bayeril on eesmärk, et aastaks 2030 on ettevõtte keskkonnamõju 30% väiksem kui praegu. Kuidas te selleni jõuda kavatsete?

Võtmesõna on tehnoloogia. Olen õiges riigis, et rääkida digilahendustest põllumajanduses. Tehnoloogia on liikumas uuele tasemele, mis aitab põllumehel vähendada väetiste ja taimekaitsevahendite kasutust.

Teine punkt on biotehnoloogia. Kõrvuti eksisteerivad traditsiooniline seemnearetus ja on geneetiliselt muundatud organismid (GMO). Neil on suur vahe. Nõustun, et GMO-tehnoloogiasse suhtutakse kriitiliselt, ka teie riigis. Aga on modernsed aretustehnikad, mis suudavad jäljendada naturaalset kasvuprotsessi, kuid märksa kiiremini. Ja kliimamuutuste tõttu vajavad inimesed tugevamaid taimi, mis peavad vastu tormidele, üleujutustele, ilmamuutustele. Kuidas saame tugevamad taimed viisil, mida inimesed aktsepteerivad? Peaksime uutele tehnoloogiatele ukse avama.

# data[].attributes.attachment_link.title
Klaus Kunz: Taimekaitsevahendite jäägid toidus on imeväike osa keemiast meie toidulaual

# data[].attributes.attachment_link.description
Läinud nädalal külastas Eestit bioteaduste ettevõtte Bayer taimeteaduse osakonna kestlikkuse ja ärijuhtimise globaalne juht Klaus Kunz. Ettevõttel on eesmärk vähendada järgmise kümne aastaga enda mõju keskkonnale lausa 30% võrra. Maa Elu uuris, kuidas see neil plaanis on, mida arvab Kunz taimekaitsevahendite jääkidest meie toidulaual ning kuidas ettevõte aitab arengumaade väiketalunikke.

# data[].attributes.body
- Mis piirkondades on ülekaalus rohumaad?
- Millega seda selgitada?

# data[].attributes.headline
Loetelus on riigid, mis on kas väga suure või väga väikese põllumajandusliku maaga (% kogu maast). Leia väga väikese põllumaj maaga riikide puhul ka see, miks on seal põllumaj maad nii vähe.

# data[].attributes.subject
Loetelus on riigid, mis on kas väga suure või väga väikese põllumajandusliku maaga (% kogu maast). Leia väga väikese põllumaj maaga riikide puhul ka see, miks on seal põllumaj maad nii vähe.

# data[].attributes.body
Bangladesh

India

Island

Monaco

Nepal

Ukraina

Poola

Namiibia

# data[].attributes.headline
Mis erinevused on merelisel ja mandrilisel kliimal?

# data[].attributes.subject
Mis erinevused on merelisel ja mandrilisel kliimal?

# data[].attributes.attachment_link.description
Avaleht " Loodusained " Geograafia " 3. Loodusvarade majandamine ja keskkonnaprobleemid " 3.1. Põllumajandus ja keskkonnaprobleemid " 3.1.3. Põllumajandust mõjutavad majanduslikud tegurid

# data[].attributes.body
- vegetatsiooniperiood
- saagikus

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kuigi põllumajanduse ja toiduainetööstuse erialade lõpetajaid on tuleviku tööjõuvajaduse katmiseks piisavalt, ei asu suur osa neist valdkonna ettevõtetesse tööle. Ettevõtjad kurdavad töökäte nappust.

Uuringu tulemused näitasid, et põllumajanduse ja toidutootmise erialade koolilõpetajaid jätkub lähitulevikus tööjõuvajaduse katmiseks. Kutsehariduses populaarseid erialasid, nagu pagar-kondiiter ning aednik-maastikuehitaja, lõpetab tegelikult enam, kui neile tulevikus erialast tööd pakkuda on. Samas tunnetavad tööandjad jätkuvalt heade töötajate puudust, sest piisav hulk koolilõpetajaid ei jõua valdkonna ettevõtetesse tööle, vaid jätkavad teistel elualadel töötamist.

Põllumajanduses ja toiduainetööstuses tegutsetakse olulisel määral majanduslikku panust andva kõrvaltegevusena, mitte põhikohaga töötades. Näiteks on kalapüügi ja mesindusega tegelejaid suurusjärgu võrra enam, kui näitavad hõivenumbrid põhikohaga kalurite või mesinike kohta. Samuti on palju põhitöö kõrvalt looma- või taimekasvatajaid.Rahvastiku vananemine ja noorte arvu kahanemine on vähendanud ka põllumajanduse ja toiduainetööstuse erialadele õppima asujate arvu. Kõrghariduses toob langenud sisseastujate arv kaasa vähem erialase haridusega lõpetajaid. Tulevikus kasvav vajadus spetsialistide järele seab kõrgkoolid väheneva noorte arvu tingimustes väljakutse ette tagada piisav lõpetajate arv. Kutsehariduses ei ole õppijate arvus langust toimunud, kuid selle põhjuseks on täiskasvanud õppijate osakaalu suurenemine, mis on kõrgem kui kutsehariduses keskmiselt.

Tulevikus kasvab spetsialistide töökohtade arv

Põllumajanduses ja toiduainetööstuses tekib tulevikus spetsialistide ametikohti mõnevõrra juurde, töökohtade arvu vähenemine ootab aga ees oskustöötajaid. Hoolimata oskustöötajate hõive vähenemisest jääb nende osakaal valdkonnas tervikuna siiski spetsialistidest suuremaks.Põllumajanduse ja toidutootmisega teenis endale kunagi leiba enamik Eesti rahvast. Praeguseks on hõivatute arv märkimisväärselt vähenenud, kuid see ei tähenda, et põllupidamine ja kohaliku toidu tootmine kuidagi vähem oluline oleks.

Kui viimastel aastatel on töötajate arv põllumajanduses ja toiduainetööstuses püsinud suhteliselt stabiilsena, siis järgmisel 5-10 aastal väheneb töökohtade arv mõõdukalt. Prognoosi järgi kasvab põllumajanduse spetsialistide, loomaarstide ning tootmistehnika inseneride ametikohtade arv. Toiduainetööstusesse on tulevikus juurde vaja toidutehnolooge, tootearendajaid ning kvaliteedijuhte, kuid ka erinevaid tehnikaspetsialiste.

Tootmise automatiseerimine ning aina keerulisemaks muutuvad tootmisliinid vajavad uute seadmete tootmisesse sobitamiseks tööstusinsenere. Toimuvad muutused loovad tulevikus aina enam töövõimalusi nt villimis-, pakendamis- või töötlemisliine seadistavatele hooldustehnikutele ja mehhatroonikutele, kes seni on töötanud pigem mujal töötlevas tööstuses. Alles jääb vajadus heade oskustöötajate järele nii põllumajanduses kui toiduainetööstuses.

OSKA põllumajanduse ja toiduainetööstuse uuringust selgub, kuidas muuta kutse- ja kõrgharidust, et täita valdkonna tööjõu- ja oskuste vajadust aastani 2024.

Tuleviku tööjõu- ja oskuste prognoosisüsteem OSKA koostab aastaks 2020 kõigil elualadel Eesti tööjõu- ja oskuste vajaduse prognoosid ning võrdleb neid pakutava koolitusega kutse- ja kõrghariduses. OSKA uuringuid koostab Kutsekoda Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest.

Tehnoloogilised arengud tingivad töötajate pideva enesetäiendamise vajaduse

Põllumajanduses ja toiduainetööstuses töötamiseks vajalikud oskused muutuvad pidevalt tänu tehnoloogia arengule ning tihenevale konkurentsile. Tihenevas konkurentsis suurema tulu teenimiseks saab tegevust tõhustada näiteks uue tehnoloogia kasutusele võtmise või toodangule lisandväärtuse andmisega. Töötajatel tuleb näha suurt pilti, tunda turu- ja tarbimistrende ning osata tooteid arendada, kombineerides loovust, uuenduslikkust ning teadmisi tootmisprotsessist ja -tehnikast.Areneva tehnoloogiaga toime tulemiseks peavad töötajad omandama täiendavaid tehnilisi kompetentse. Üha enam lähevad hinda majandusalased teadmised ja oskused, nagu finantskirjaoskus, müügi- ja turundusoskus.

Siim Krusell, Karin Jõers Türn

SA Kutsekoda

# data[].attributes.attachment_link.title
Põllumajandus ja toiduainetööstus hädas tööjõuga

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuigi põllumajanduse ja toiduainetööstuse erialade lõpetajaid on tuleviku tööjõuvajaduse katmiseks piisavalt, ei asu suur osa neist valdkonna ettevõtetesse tööle. Ettevõtjad kurdavad töökäte nappust. Uuringu tulemused näitasid, et põllumajanduse ja toidutootmise erialade koolilõpetajaid jätkub lähitulevikus tööjõuvajaduse katmiseks. Kutsehariduses populaarseid erialasid, nagu pagar-kondiiter ning aednik-maastikuehitaja, lõpetab tegelikult enam, kui neile tulevikus erialast tööd pakkuda on.

# data[].attributes.body
1. looduslikud (kliima, pinnamood, mullastik)
2. majanduslikud
3. poliitilised
3. sotsiaalsed
Too iga põhjuse juurde 2 näidet, kuidas need mõjutavad põllumajandusega tegelemist.

# data[].attributes.headline
Kuidas on seotud saagikus (tootlikkus) ja põllumajandusliku maa kasutamise intensiivsus?

# data[].attributes.subject
Kuidas on seotud saagikus (tootlikkus) ja põllumajandusliku maa kasutamise intensiivsus?

# data[].attributes.body
- Kuidas on aja jooksul muutunud pm kultuuride all olev pindala ja saagikus?
- Kuidas neid trende selgitada?
- Kuidas saagikust suurendada?