# data[].attributes.body
Tiheintä vesi on neljässä celsiusasteessa, korkeammissa lämpötiloissa lämpöliike saa molekyylit värähtelemään ja välit kasvavat

# data[].attributes.body
Jään sulaessa säännöllinen rakenne rikkoutuu ja molekyylit pääsevät lähemmäksi toisiaan.

# data[].attributes.body
Vesi varastoi hyvin lämpöä ja sen takia sitä käytetään esim. lämpöpattereissa

# data[].attributes.body
veden kiehumispiste on 100 c ja sulamispiste 0

# data[].attributes.body
Jäätyessään vesimlekyylit järjestäytyvät vetysdosten avulla säännölliseksi molekyylihilaksi, tästä johtuu se, että vesi on tiheämpää nesteenä kuin kiinteänä.

# data[].attributes.body
veden tiheys on noin 1kg/dm^3

# data[].attributes.body
Jos molekyylit ovat suuria, dispersiovoimat ovat sen verran suuria, ettei vesi pysty irrottamaan molekyylejä toisiinsa.

# data[].attributes.body
Poolittomat aineet pystyvät liukenemaan veteen, jos poolittoman aineen molekyylit ovat pienikokoisia. Tästä syystä mm. happea ja hiilidioksidia liukenee veteen.

# data[].attributes.body
vesi ei itsessänsä johda juurikaan vettä

# data[].attributes.body
Saippua ja muut emäksiset pesuaineet katkovat vesimolekyylien välisiä vetysidoksia ja heikentää pintajännitettä

# data[].attributes.body
Viime vuosisadan aikana vedenkäyttö on kuusikertaistunut teollistumisen ja kaupungistumisen vuoksi Länsi-Idässä, Kiinassa ja Pohjois-Afrikassa

# data[].attributes.body
vesi on poolista

# data[].attributes.body
Makeat vesivarat maapallolla ovat  jakautunut epätasaisesti esimerkiksi Afrikassa, Lähi-Idässä ja Kiinassa on vähiten vettä.​ Kiinassa on vain 7 prosenttia maailman makean veden varoista vaikka siellä elää noin viidennes maapallon väestöstä.

# data[].attributes.body
Veden ositaisvaraukset vetävät puoleensa toisten dipolimolekyylien vastakkaismerkkisiä osittaisvarauksia. --> hyvä liukeneminen. Veden osittaisvaraukset vetävät myös erimerkkisiä ioneita puoleensa

# data[].attributes.body
Maapallon vesivaraistoista vain noin 3% on makeaa vettä ja 75% makeasta vedestä on varastoitunut jäätiköihin.

# data[].attributes.body
vetyatomit voivat liittyä yhteen muiden vesimolekyylien vetyjen kanssa vetysidoksella

# data[].attributes.body
Liuos tulee kylläiseksi, kun siihen ei enää liukene lisää ainetta samassa lämpötilassa

# data[].attributes.body
Vesi koostuu hyvin pienistä Poolisista vesimolekyyleistä jotka muodostavat vetysidoksia muihin vesimolekyyleihin, tästä johtuu veden pintajännistys.

# data[].attributes.body
vedyt ovat liittyneet happiatomiin kovalenttisellä sidoksella

# data[].attributes.body
Diffuusion ansiosta liuenneet molekyylit/ ionit leviävät hyvin liuokseen

# data[].attributes.body
Makeaa vettä käytetään mm. sähkön tuotantoon, teollisuudessa esim. prosessietenä, maataloudessa sekä juoma ja talousvetenä

# data[].attributes.body
vesi koostuu yhdestä happi- ja kahdesta vetyatomista

# data[].attributes.body
-Liuottaa hyvin useimpia ioniyhdisteitä sekä poolisia molekyyliyhdisteitä.
-Vesimolekyyli on poolinen ja pieni kooltaan.

# data[].attributes.body
vesi eristää radioaktiivisuutta