# data[].attributes.body
Der er 3 tv debatter i USA.

# data[].attributes.body
I USA er der 3 debatter

# data[].attributes.body
I USA stemmer man  i hver enkel stat. Hver stat har valgmænd. Den kandidat der vinder for alle valgmændene uanset hvor stort man har vundet.

# data[].attributes.body
I Danmark er det delt op i rød og blå blok, men der er mange partier man kan stemme på.

# data[].attributes.body
I primærvalgene udvælges der en kandidat

# data[].attributes.body
I Danmark bliver der stemt hver 4 år.

# data[].attributes.body
I Danmark er det udelukkende borgerne der bestemmer og det er flertallets stemmer der vinder.

# data[].attributes.headline
i danmark får man en seddel man kan stemme med. man sætter kryds et et fælt.

# data[].attributes.subject
i danmark får man en seddel man kan stemme med. man sætter kryds et et fælt.

# data[].attributes.body
i USA

# data[].attributes.body
Det er frivilligt at stemme i USA og Danmark.
I Danmark stemmer man ikke kun på en fra hver blok.
Man kan til vær en tid udskrive valg i Danmark.
Alles stemmer tæller i Danmark. I USA er det meget sjældent, at man ikke sidder på posten i 4 år.

# data[].attributes.body
I USA er der flertalsvalg ved enkeltmandskredse, hvor den der har fået flest stemmer vinder, mens de andre stemmer går tabt.

# data[].attributes.body
i USA er der valgmænd

# data[].attributes.body
I Danmark får man en stemmeseddel og stemmer i en stemmeboks helt anonymt.

# data[].attributes.body
I USA skal hver stat vælge hvem der skal repræsentere dem

# data[].attributes.body
I Danmark får man en seddel man kan stemme med. Man sætter et kryds i et fælt. Man stemmer ikke kun på en person men en fløj eller blok.