# data[].attributes.body
Kroatijoje yra ir nemaža ežerų, dauguma jų yra kalnuose sudarydami nuostabias sąlygas turizmui. Didžiausi iš jų: Kopačevsko ežeras.

# data[].attributes.body
Kroatijos rytuose, t. y. Slavonijoje, teka daugybė upių. Ilgiausia iš jų yra Sava kur 562 kilometrai teka Kroatijoje.

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/forms/d/1m55M9eTHK5hneTNHCbmfprCTjlBEMboeAi6RSRQMWRo/edit?usp=sharing

# data[].attributes.body
Dažnai mėsa, pavyzdžiui, ėriena ir veršiena, kepama ant iešmų ir valgoma su daržovėmis ir makaronais. Pajūryje galite paragauti įvairiausios žuvies ir moliuskų, patiekiamų įmantriausiais būdais. Na, o desertui galima paskanauti blynelių arba štrudelio su obuolių arba varškės įdaru. Taip pat gabalėlio graikinių riešutų pyrago.

# data[].attributes.body
Populiariausia sporto šaka Kroatijoje – futbolas, daug Kroatijos įžymybių žaidžia svarbiausiuose Europos klubuose, pavyzdžiui, Luka Modričius. Taip pat populiarūs rankinis ir vandensvydis – Kroatija yra abiejų žaidimų olimpinė čempionė.

# data[].attributes.body
Kroatijoje yra aštuoni nacionaliniai parkai. Seniausias iš jų – Plitvicos ežerų nacionalinis parkas – įtrauktas į pasaulio paveldo sąrašą. Parko kraštovaizdį puošia ežerai, kriokliai ir olos, jame gyvena lokių, vilkų ir daug rūšių retų paukščių.

# data[].attributes.body
Kroatijoje gyvena net apie 100 000 įvairių rūšių žinduolių, žuvų ir augalų. Vienas iš keisčiausių gyvūnų, gyvenančių kalkakmenio olose – europinis protėjus – vienintelė žinoma tik vandenyje gyvenanti amfibija pasaulyje.

# data[].attributes.body
Pulos mieste yra be galo daug įdomių ir gražių architektūros paminklų, tačiau vertingiausias ir didingiausias iš jų, be abejonės, yra Pulos amfiteatras. Dabar jis laikomas vienu iš didžiausių ir geriausiai iki mūsų dienų išsilaikiusiu romėnišku amfiteatru ne tik Kroatijoje, bet ir visame Pasaulyje.

# data[].attributes.headline
Čigočas – pirmasis gandrų kaimas Europoje

# data[].attributes.subject
Čigočas – pirmasis gandrų kaimas Europoje

# data[].attributes.body
Čigočas - mažas Kroatijos kaimelis, kuriame galite išvysti daugiau gandrų nei čia gyvenančių žmonių. Ši vieta lyderiauja Europoje pagal gandralizdžių skaičių ir gali pasigirti gausiausia gandrų populiacija. Dėl šių priežasčių, 1994 metais Europos gamtos fondas “EuroNatur” paskelbė Čigočą pirmuoju gandrų kaimu Europoje.
http://www.mytrips.lt/Idomybes/Cigocas-pirmasis-gandru-kaimas-Europoje/1039

# data[].attributes.body
Paskelbta nuo Jugoslavijos
1991 m. birželio 25 d.

# data[].attributes.body
Kroatijos kuna (HRK).

# data[].attributes.body
56 542 km²

# data[].attributes.body
Kroatiją garsina ir jos vynai, daromi laikantis senovinių vyndarystės tradicijų.

# data[].attributes.body
Šeši pasaulio paveldo objektai ir aštuoni nacionaliniai parkai liudija, kad Kroatija turi didžiulį kultūros lobyną. Kroatijos kultūrinis turtas atsispindi kartais gana neramioje šalies istorijoje − pirmiausia ji buvo Romos imperijos dalis, po to − Austrijos−Vengrijos ir Osmanų imperijų pasienio regionas.

# data[].attributes.body
Kroatijos miestai Dubrovnikas ir Splitas, esantys Adrijos jūros pakrantėje, priklauso pasaulio istorijos bei kultūros aukso fondui ir yra globojami, bei saugomi tarptautinės UNESCO organizacijos.

# data[].attributes.body
98,7 % vyresnių nei 15 m. žmonių yra raštingi.

# data[].attributes.body
Vidutinė gyvenimo trukmė Kroatijoje yra 75,35 metų.

# data[].attributes.body
Paskutiniais douomenimis šalyje gyvena  4 489 409 gyventojas.

# data[].attributes.body
87,8 % Kroatijos gyventojų yra Romos katalikai, 4,4 % – stačiatikiai, 0,4 % – kiti krikščionys ir 5,2 % nepriklauso jokiai konfesija.

# data[].attributes.body
96,1 % gyventojų kalba kroatiškai, 1 % – serbiškai ir 2,9 % kitomis kalbomis. Šalyje galima susikalbėti angliškai, vokiškai bei itališkai.

# data[].attributes.body
Pasak 2001 m. surašymo, 89,6 % šalies gyventojų yra kroatai, o didžiausios tautinė mažuma yra serbai (4,5 %). Likusius 5,9 % sudaro daugiausiai bosniai, vengrai, slovėnai, čekai ir romai.

# data[].attributes.body
Derlinguose šiaurės upių slėniuose puikiai dera slyvos, abrikosai ir vynuogės. Auginami ir linai − dėl pluošto, iš kurio audžiama drobė, ir dėl sėklų iš kurių spaudžiamas aliejus.

Į šiaurę nuo sostinės Zagrebo plyti Zagorjės regionas − kalvų kraštas, o rytuose derlingą dirbamos žemės regioną Panonijos lygumoje riboja Dravos, Dunojaus ir Savos upės. Daugiau kaip trečdalis Kroatijos teritorijos apaugę miškais.

# data[].attributes.body
Kroatijoje išskiriamos trys klimatinės zonos: Viduržemio pajūrio, kalnų ir vidutinė žemyninė.

# data[].attributes.body
Taip pat Kroatija suskirstyta į 20 apskričių ir 1 miestą.

# data[].attributes.attachment_link.title
Croatian National Anthem - "Lijepa Naša Domovino" (HR/EN)

# data[].attributes.body
2013 m. liepos mėn. 1 d. – pirmąją Lietuvos pirmininkavimo ES Tarybai dieną – Kroatija tapo 28-ąja ES šalimi nare. Ji tapo antra buvusios Jugoslavijos respublika, tapusi ES nare, po Slovėnijos.

# data[].attributes.body
Kroatijos parlamentas – vienerių rūmų įstatymų leidžiamasis organas, kurį sudaro 160 narių, visuotiniu balsavimų renkamų ketverių metų kadencijai.

# data[].attributes.body
Kroatai Balkanuose apsigyveno VII a. pradžioje ir čia sukūrė dvi kunigaikštystes – Dalmatiją ir Panoniją. Valdant Trpimirovičių dinastijai apie 850 m. sustiprėjo Dalmatijos kroatų kunigaikštystė, kuri kartu su Panonijos kunigaikštyste 925 m. tapo karalyste, valdoma karaliaus Tomislavo. Kroatija priklausė Jugoslavijos SFR, tačiau 1991 m. iškovojo nepriklausomybę. Kroatija yra NATO (nuo 2009 m.) ir Europos Sąjungos (nuo 2013 m.) narė.

# data[].attributes.body
Kroatija yra Europos žemyne.
Kroatija yra šiaurinėje Europos dalyje, vakarinius krantus skalauja Adrijos jūra, Kroatija yra vidutinėje temperatūrų juostoje, Kroatija yra vidutinėje ir subtropinėje klimato juostose, Kroatijoje yra plačialapių miškų, bei kietalapių miškų ir krūmynų.
Arčiausiai Kroatijos yra: Slovėnija, Vengrija, Serbija, bei Bosnija ir Hercegovina.

# data[].attributes.body
Pergalės prieš fašizmą diena  | birželio 22 d.
Pergalės ir nacionalinė padėkos diena  | rugpjūčio 5 d.
Nepriklausomybės diena  | spalio 8 d.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=1lvHpkndatM

# data[].attributes.body
https://lt.wikipedia.org/wiki/Kroatija#/media/File:EU-Croatia.svg

# data[].attributes.body
https://lt.wikipedia.org/wiki/Kroatija#/media/File:Coat_of_arms_of_Croatia.svg

# data[].attributes.body
https://www.google.lt/search?q=kroatijos+v%C4%97liava&hl=lt&site=imghp&source=lnms&tbm=isch&sa=X&ved=0ahUKEwjVl4byncnSAhUBVywKHU_rAZMQ_AUICCgB&biw=1920&bih=935#imgrc=QT4WAeQUGN6q9M: