# data[].attributes.body
Pyöräntuennalla tarkoitetaan komponentteja joilla akselisto ja pyörät yhdistetään ajoneuvon runkoon.

Pyörien täytyy seurata tienpintaa mahdollisimman tarkasti, mutta tien epätasaisuuden välittyminen kuljettajaan ja matkustajiin tai ajoneuvon kuormaan ei kuitenkaan ole toivottavaa.

Vaatimusten toteuttamiseksi mahdollisimman hyvin on pyörät kiinnitetty koriin/alustan rakenteisii jousien, iskunvaimentimien ja tukivarsien välityksellä.

Pyöräntuennan tärkein tehtävä on tukea ja ohjata pyörien ja korin keskinäistä asentoa joustoliikkeessä, kiihdytettäessä, jarrutettaessa ja sivuttaisvoimia vastaan.

Kaikkia edellä mainittuja vaatimuksia on vaikea täyttää ja pyöräntuennan rakenne onkin yleensä kompromissi ajoneuvon käyttötarkoituksen ja mukavuuden sekä valmistajan intressien välillä.

# data[].attributes.body
Pyörät kiinnitetty yhteiseen akseliputkeen, jos käytetään vetävässä akselissa sisältää yleensä perän ja vetoakselit.

Pitää pyörät saman suuntaisina ja raideleveyden vakiona.

Nykyisin harvinainen henkilöautoissa, mutta käytetään yleisesti hyötyajoneuvoissa ja raskaassa kalustossa.

Hyvänä puolena voitaneenkin pitää halpaa ja yksin kertaista rakennetta, joka on yleensä huoltoystävällinen.

Huonoihin puoliin lukeutuu rakenteen paino, eli jousittamattoman massan kasvu

# data[].attributes.body
Erillisjousitus antaa vastakkaisten pyörien liikkua ylös- ja alaspäin niiden vaikuttamatta toisiinsa, kallistuksenvakaajan vaikutusta lukuun ottamatta.

Erillisjousituksessa tarvitaan tukivarret, jotka tukevat pyörät koriin ja mahdollistavat kierrejousien toiminnan. Yleensä kiinnitys koriin tapahtuu kumisilla holkeilla.

Erillistuetussa akselistossa toteutus tapoja on useita, mutta suosituimpana kolmiomaiset tukivarret yksinkertaisen rakenteen vuoksi.

Jos tukivarret eivät ole kolmiomaisia on käytettävä erillisiä tukivarsia mikä tekee rakenteesta kalliimman

# data[].attributes.body
Autonkorin tulee kulkea mahdollisimman tasaisesti kuoppaisillakin teillä, mutta pyörien tulee kuitenkin seurata tien pintaa pomppimatta kaikissa ajotilanteissa.

Jousitukseen kuuluvat osat on jouset, iskunvaimentimet, kallistuksenvakaimet ja renkaat.

Ajoneuvoista erotetaan jousitettu ja jousittamaton massa, eli jousituksen yläpuolella olevat osat kuuluvat jousitettuun massaan ja jousien alapuoliset osat jousittamattomaan massaan.

Ajo-ominaisuudet ovat sitä paremmat  mitä pienempi on jousittamaton massa.

Jousitus on yleensä kompromissi ajo-ominaisuuksien, mukavuuden ja turvallisuuden välillä.

# data[].attributes.body
McPherson- rakenne on yleisin henkilöautoissa käytetyistä joustintuki rakenteista.

Käytetään yleisimmin etuakselistossa, mutta voidaan käyttää myös taka-akselistossa.

Joustintuki sisältää iskunvaimentimen joka kiinnitetään jousen kanssa yläpäästään auton koriin erillisellä laakeroinnilla.

Alapäästään tuettu yleensä pitkittäis- ja poikittaistukivarrella tai kolmiotukivarrella.

McPherson-rakenteen etuja ovat yksinkertainen rakenne ja vähäinen tilantarve. Huonoina puolina kallis ja hankalampi korjaus.

# data[].attributes.body
Joustintuen purku ilman asian mukaisia työkaluja on työturvallisuus riski!

Alla video Klannin työkalusta, joka on tarkoitettu joustintuen purkuun turvallisesti (löytyy koulultakin).

# data[].attributes.attachment_link.description
KL-5501 Federspanngerät stationär Ermöglicht das Spannen aller MacPherson Feder-/ Dämpferbeine ohne weiteres Zubehör. Der gesamte Arbeitsablauf kann von nur einer Person durchgeführt werden.

# data[].attributes.body
Henkilöautoissa suosituin jousityyppi on kierrejousi. Se on valmistettu pyöreästä sileäpintaisesta jousiteräksestä.

Kierrejousen etuja ovat pieni paino ja tilantarve

Kierrejousen haittapuolina voidaan pitää vaimennuskyvyn puutetta ja sen vaatimia erillisiä tukivarsirakenteita.

Tavallisen kierrejousen jousto on lineaarinen, mutta siitä saadaan toiminnaltaan progressiivinen muuttuvalla kierteen nousulla ja kartiomaisella rakenteella.

# data[].attributes.body
Vääntövarsijousi on vähän tilaa vievä ja lähes äänetön ja näin ollen yleisesti käytössä paketti- ja henkilöautoissa.

Toiminta periaatteeltaan vastaavanlainen kuin kierrejousi, mutta jousena toimii suora jousiteräksestä valmistettu tanko tai jousilehdistä koottu vääntösauvapaketti.

Jousen toinen pää kiinnitetään tukivarteen ja toinen pää auton koriin. Jousi itsessään on lineaarisesti joustava, mutta tukivarren asennon muutos joustotilanteessa tekee siitä progressiivisen.

Vääntöjousen etuina voidaan pitää huolto vapauden lisäksi pientä painoa ja tilantarvetta, sekä jousituksen asennon säätömahdollisuutta.

Haittapuolina vääntöjousessa on vaimennuskyvyn puute ja vaatii myös erilliset tukivarret

# data[].attributes.body
Lehtijousia käytetään yleisesti hyöty- ja raskaissa-ajoneuvoissa, henkilöautoissa nykyisin harvinaisuus.

Lehtijousen etuihin kuuluu korjausmahdollisuuden lisäksi sen toimiminen akseliston ja korin välisenä tukirakenne osana, eli erilisiä tukivarsia ei tarvita.

Haittapuolena on huollon tarpeen ja suurenpainon lisäksi lineaarinen joustokäyrä.

Lehtijousia on erin tyyppisiä, mutta tavallisimmin lehtijouseen on yhdistetty erin pituisia jousilehtiä suurin osa jousista sijaitsee keskellä niiden määrän väheten päihin mentäessä (Katso kuva alla). Tämä rakenne mahdollistaa rasituksen jakamisen tasaisemmin jousen kokomatkalle.

# data[].attributes.body
Ilmajousitus on ollut raskaan liikenteen käytössä jo pidemmän aikaa, kun mukavuus ja kyydin tasaisuus on ollut tärkeää.

Ilmajousitus on kuitenkin tekniikan kehittyessä ja komponenttien pienetessä tullut myös muihin ajoneuvoihin.

Ilmajousitus mahdollistaa alustan tarkan säädön myös ajon aikana. Ohjainlaite saa jatkuvasti tietoa kuljettajan ajotyylistä ja nopeudesta sekä ajoneuvon kuormituksesta ja heilahteluista.

Tietojen avulla ohjainlaite voi muuttaa korkeutta ja vaimennustehoa hyvin nopeasti pitäen  ajo-ominaisuudet ja matkustusmukavuuden lähes vakiona koko ajan

# data[].attributes.body
Koska jousi pelkästään korin ja akseliston välissä aiheuttaisi joustoliikkeen jälkeen heiluntaa, täytyy iskun vaimentamiseksi asentaa kaikkien pyörien yhteyteen vaimentimet.

Iskunvaimentimia on yleensä nesteellä toimivia tai nestekaasutoimisia. lisäksi vaimennin voi olla tyypiltään joko yksi- tai kaksitoiminen-

Yksitoiminen vaimentaa heilahduksia vain vetosuunnassa ja kaksi toiminen molempiin suuntiin.

Vaimennin ei kanna korin painoa, eikä palaa alkuperäiseen pituuteensa.

# data[].attributes.attachment_link.description
See how a worn shock absorber can impact vehicle performance.

# data[].attributes.body
Toiminta perustuu vaimentimen sisällä olevan männän liikkeen pakottamaan sisäiseen nestevirtaukseen.

Neste pakotetaan virtaamaan männässä ja pohjaventtiilissä olevien ahtaiden aukkojen läpi, jolloin vaimennusvoima syntyy.

Jousen ulosjoustossa vaimentimen pituus kasvaa ja nestettä virtaa männän läpi yläsylinteristä (a) alasylinteriin (b) video alla.

Ulosjouston aikana männänvarsi liikkuu ylöspäin. Yläsylinterissä
on männänvarren verran pienempi tilavuus kuin alasylinterissä. Tästä syystä nestettä on päästävä virtaamaan myös ulkosylin teristä (c) pohjaventtiilin kautta alasylinteriin.

Puristussuuntaisessa liikkeessä neste pakotetaan siirtymään alasylinteristä männän venttiilin kautta yläsylinteriin, ja koska yläsylinterin tilavuus on pienempi kuin alasylinterin, on nesteen päästävä jälleen pohja venttiilin kautta ulkosylinteriin.

# data[].attributes.body
Kallistuksenvakain on pyöräntuennassa oleva u:n muotoinen vääntöjousi, joka yhdistää saman akselin pyöräntuentalaitteet toisiinsa.

Vakain on tuettu keskeltä ajoneuvon koriin ja korin kallistuessa se jännittyy ja vähentää kallistelua

# data[].attributes.body
Ohjauslaitteet välittävät ohjausliikkeet etupyörien kääntöliikkeeksi, vaikka matka ratilta etupyöriin on verrattain lyhyt on järjestelmässä paljon erilaisia osia, rakenteita ja toteutustapoja.

Ohjauslaitteiden tarkoituksena on saada ajoneuvo mahdollisimman mukavaksi ajaa kuljettajalleen, säilyttäen kuitenkin ajotuntuman ja suuntavakauden.

# data[].attributes.body
Henkilöautoissa on yleisimmin käytössä hammastankotyyppinen ohjausvaihde. Sillä saavutetaan hyvät ohjattavuusominaisuudet.

Ohjausvaihteen etuja ovat pieni ja yksinkertainen rakenne, joka on huoltoystävällinen ja välyksetön toiminnaltaan.

Toiminta (kuva alla): Ohjausliike siirtyy ohjauspyörästä (1) ohjausakseliin (2) ja edelleen murrosnivelen (3) kautta ohjausvaihteeseen (4).

Ohjausvaihde käsittää käyttävän hammaspyörän (5) ja hammastangon (6).

Ohjausliike siirtyy edelleen hammastangosta raidetankojen (7) ja nivelien (9) välityksellä pyöriä kääntäviin olkavarsiin (8).

# data[].attributes.body
Kyseisissä ohjausvaihde tyypeissä ratinliike johdetaan erilaisten kierukoiden ja rullien välityksellä kääntöakselille mistä liike siirtyy ohjaus vivustoon.

Pääsääntöisesti käytössä raskaassakalustossa, mutta tavataan myös henkilöautoissa.

# data[].attributes.body
Ajomukavuuden parantamiseksi ja ohjaukseen tarvittavan voiman vähentämiseksi ajoneuvoissa on ohjaustehostimet.

Tehostimet sijoitetaan pääsääntöisesti ohjausvaihteen yhteyteen, mutta on myös erillisiä työsylintereillä toteutettuja ratkaisuja käytössä.

Tehostimet ovat hydrauli- tai sähkötoimisia ja vikatilanteen sattuessa ohjausvaihde toimii, mutta vaatii huomattavasti enemmän voimaa

# data[].attributes.body
Ajoneuvotekniikan kehittyminen on johtanut ohjaustehostimien vaatimusten kasvamiseen yhtenä ajonvakautus ym. järjestelmien osana. Ne ovatkin alkaneet syrjäyttämään mekaaniset järjestelmät.

Sähköisellä ohjaustehostimella voidaan laskea tarkasti tarvittava tehostusvoima kulloiseenkin ajotilanteeseen. Säilyttäen näin ollen paras mahdollinen ohjaustuntuma

Toteuttaa parkkiavustimen toiminta ja mahdollistaa tulevaisuudessa itseajavat autot.

# data[].attributes.attachment_link.description
Brief insight about how the hydraulic and electric power steering systems, and active steering systems nowadays found in passenger cars works.

# data[].attributes.body
Ohjausvivusto siirtää voimaa ohjausvaihteen ja pyörien välillä. Sen on käännettävä pyöriä ohjaus geometrian vaatimusten mukaan ja pidettävä kääntymien arvot mahdollisimman vakioina, kun
jouston suuruus muuttuu.

Osa vivustosta on kiinnitetty jousitettuun ja osa jousittamattomaan rakenteeseen. Tangot ja vivut joutuvat tämän vuoksi liikkumaan moneen suuntaan toisiinsa nähden. Sen vuoksi ne yhdistetään toisiinsa kuulanivelillä.

Pyörien tuennan ollessa erillinen, ohjausvivusto on monimutkaisempi. Erillisjousituksessa pyörät liikkuvat jouston aikana erikseen, ja siksi ei tulla toimeen yhdellä raidetangolla. Näissä rakenteissa raidetanko on joko kaksi- tai kolmiosainen.

# data[].attributes.body
Kestovoideltu nivel, jossa kartiolla varustettu kuulatappi laakeroituu teräksiseen kuulapesään. Pohjalla oleva jousi poistaa kulumisesta aiheutuvan välyksen. Nivel kuluttua loppuun, siihen tulee välystä, jolloin se on vaihdettava.

Kuiva nivel laakeroituu kuulapesään puristettuun muoviaineeseen. Nivel on välyksetön, sillä esipuristettu muovi paisuu kuluessaan. Muovilaakeri voi olla valmistettu myös kahdesta renkaasta, jolloin kulumisesta syntyvä välys kiristyy pois jousen ja jousi-istukan avulla.

# data[].attributes.body
Auton puoltaminen johtuu näiden kahden yhteys vaikutuksesta

# data[].attributes.body
Nelipyöräsuuntauksen tarkoitus ja teoria

# data[].attributes.body
Asentajakillan tekemä ohjevideo nelipyörä suuntauksesta Hunterin Hawk eye laitteella. Löytyy meillä 4 ja 5 työsaleista.

# data[].attributes.body
Otava Autotekniikka 1
Otava Autotekniikka 3
Youtube
Osao opetusmateriaalit
Wikipedia
Omapää ym. epäluotettavat lähteet