# data[].attributes.body
Es comprar o vendre productes.

# data[].attributes.body
era un antic estat de Mesopotàmia (actualment l'Iraq). Es va originar a partir dels territoris units d'Accàdia i Sumer. La tradició la fa fundada fa quatre mil cinc-cents anys per Nimrod, qui també va construir la famosa Torre de Babel. La llengua acàdia va evolucionar per formar la llengua babilònica, mentre que la llengua sumèria va desaparèixer.

# data[].attributes.headline
11.COM HA EVOLUCIONAT LA RELIGIÓ I ELS  MONESTIRS DES DE L'EDAT MITJANA FINS ARA?

# data[].attributes.subject
11.COM HA EVOLUCIONAT LA RELIGIÓ I ELS  MONESTIRS DES DE L'EDAT MITJANA FINS ARA?

# data[].attributes.body
Durant l'Edat Mitjana la religió era molt important ja que creure en deu i en un més enllà era la única explicació que li trobaven al món. Els monestirs també eren llocs molt importants perquè allà hi vivien els monjos que, tot i que ara pensem que viure tota la vida tencat a un lloc sense poder-ne sortir és horrible, en aquella època tenir un lloc on viure i un plat a taula per cada àpat només a canvi de resar, fer silenci i fer la feina que et tocava era una gran sort. Era molt millor esta tencat a un lloc segur que no pas al carrer on et tenies que buscar la vida i estaves desprotegit davant les enfermetats. Avui en dia tot és diferent: no hi ha tanta pobresa (tot i que encara n'hi ha) i tampoc tantes enfermetats ni inseguretat al carrer. Abans totes les familíes riques volien que com a minim un dels seus fills es fes monjo.

# data[].attributes.body
Cadascun dels petits pilars d'obra i de secció quadrangular que per a defensa hom construïa al cim de les antigues fortaleses, deixant entre l'un i l'altre un espai per a poder tirar contra l'enemic.

# data[].attributes.body
És una agrupacio de personas que fan el mateix ofici.
A l'edat mitjana, els membres d'un gremi solien viure al mateix carrer, i en moltes ciutats hi ha carrers que conserven el nom del gremi que hi treballava (Argenteria, Escudellers, etc.). Cada gremi solia tenir un sant patró.

# data[].attributes.body
https://sites.google.com/a/sinscardener.cat/edat-mitjana-grup-7/

# data[].attributes.headline
10. DURANT QUANT TEMPS I QUINES ASSIGNATURES HAVIEN D'ESTUDIAR ELS MONJOS PER COPIAR LLIBRES?

# data[].attributes.subject
10. DURANT QUANT TEMPS I QUINES ASSIGNATURES HAVIEN D'ESTUDIAR ELS MONJOS PER COPIAR LLIBRES?

# data[].attributes.body
Per arrivar a ser copistes, els monjos havien de estudiar durant 7 anys. Havien d'estudiar ortografía, caligrafía: la caligrafía era molt important ja quetots els monjos havien de fer la mateixa lletra i a més depen de la època de la edat mitjana. Les tipografíes van ser: Carolíngia i Gotica. També havien d'estudiar llatí (ja que era amb la llengua que escrivien majoritariament, tot i que també escrivien en altres llengues). A més estudiaven astronomia i coses així ja que els llibres podien tractar sobre el tema.
Després dels 7 anys havien de sabber escriure perfectament i a més tenir la mateixa lletra que tothom i no fer faltes d'ortografia i tot i així, només arrivaven a ser copistes els millors.

# data[].attributes.headline
9. QUINES DIFERENCIES CREUS QUE HI HA ENTRE LES TASQUES DELS MONJOS ARA I ABANS?

# data[].attributes.subject
9. QUINES DIFERENCIES CREUS QUE HI HA ENTRE LES TASQUES DELS MONJOS ARA I ABANS?

# data[].attributes.body
Abans els monjos eren els unics que sabien llegir i escriure, mentre la resta de la població era analfabeta. Actualment una gran part de la població sap llegir i escriure. A més els monjos eren els que copiaven llibres i ara ja no perque els llibres no son manuscrits (fets a mà).

# data[].attributes.headline
CUAN VA COMENÇAR LA SOCIETAT ESTAMENTAL I PERQUE?

# data[].attributes.subject
CUAN VA COMENÇAR LA SOCIETAT ESTAMENTAL I PERQUE?

# data[].attributes.body
A principis de l'edat mitjana. Amb la caiguda de l'Antic règim a tota Europa mitjançant desamortitzacions, revolucions, pronunciaments, reformes començà el nou ordre social i la nova època política europea, el liberalisme.

# data[].attributes.body
Es un lloc on s'exposen productes per vendre al carrer.

# data[].attributes.body
Quants dies a la setmana es reunien les persones per posar  els mercats?
Es reunien nomes un dia a la setmana per aixi tenir mes contacte amb el venedor de productes.
Quan ficaven una fireta?
Quan feien les festes dels pobles dons ficaven firetes. Però les fires normalment les posaven per les festes religioses. La gent anava nomes a les fires durant una època del any a buscar productes.
En quin moment i per què es van començar els mercats?
A l'edat mitjana, perquè moltes persones van pensar que era el millor per no anar casa per casa intercanviant el producte o pagant-lo, així tenint més contacte venedors i compradors, i podien exposar als mercats.
On es posaven els mercats?
Els mercats s'exposaven a la plaça central perque es on hi ha mes gent en general i aixi poden comprar als mercats. Una manera per guanyar-se el plat a taula.
Quins gremis hi havia als mercats? Cervellers, fustaniers, rosariers, xocolaters, etc... Son els basic, els que mes es venien als mercars y mes compraven.

# data[].attributes.headline
COM ESTAVEN ORGANITZATS ELS ESTAMENTS A L'EDAT MITJANA?

# data[].attributes.subject
COM ESTAVEN ORGANITZATS ELS ESTAMENTS A L'EDAT MITJANA?

# data[].attributes.body
Rei
Alt clero/noblesa membres de la noblesa feudal (papa, bisbe, abat)
Mig clero/noblesa
Baix clero/noblesa
miembros no ligados a la nobleza, procedentes del pueblo (párroco, sacerdote, vicario)
Rics
Nivells modestos
Pobres

# data[].attributes.body
Es un conjunt de gent, que cooperan entre si per construir un grup o una comunitat. Hi ha societats animals l'estudi del qual el realitza la sociobiologia o l'etologia social, com les societats de formigues o les de primats. Les societats d'humans estudien les anomenades disciplines socials, principalment la sociologia i altres com l'antropologia i l'economia.

# data[].attributes.headline
8. AQUÍ AL BAGES HI HA UN MONESTIR BASTANT IMPORTANT. COM ES DIU? ON ESTÀ SITUAT?

# data[].attributes.subject
8. AQUÍ AL BAGES HI HA UN MONESTIR BASTANT IMPORTANT. COM ES DIU? ON ESTÀ SITUAT?

# data[].attributes.body
Sant Benet de Bages és una antiga abadia benedictina del terme municipal de Sant Fruitós de Bages, a la comarca del Bages. El monestir de Sant Benet de Bages va ser fundat entre els anys 950 i 960 pel magnat Sal·la. El primer abat va ser Abbó, conegut des del 967.

# data[].attributes.body
La paraula Scriptorium es, literalment, lloc per escriure. Normalment es fa servir per referir-se a l'habitació dels monestirs de l'Europa medieval dedicada a la còpia de manuscrits (llibres).

# data[].attributes.headline
7. L'ABAT OLIBA VA SER UN ABAT MOLT IMPORTANT. BUSCA INFORMACIÓ SOBRE ELL.

# data[].attributes.subject
7. L'ABAT OLIBA VA SER UN ABAT MOLT IMPORTANT. BUSCA INFORMACIÓ SOBRE ELL.

# data[].attributes.headline
6. QUINES PARTS I EDIFICACIONS HI HAVIA EN UN MONESTIR?

# data[].attributes.subject
6. QUINES PARTS I EDIFICACIONS HI HAVIA EN UN MONESTIR?

# data[].attributes.body
Claustre: era un pati en el qual hi havia un jardí interior.

Sala Capitular: era on es reunien els monjos.

Biblioteca: era on hi havia llibres.

Colomar: era on es dedicaven a cuidar els coloms.

Horts: camps per llaurar.

Dormitoris: en alguns monestirs, els monjos dormien en una habitació molt gran.

Bodega: era on guardava el vi.

Cuina: era on es preparava el menjar.

Hostatgeria: era on dormien els pelegrins

Infermeria: era el lloc on curaven els ferits.

Refectori: era el menjador

Església: era on resaven varis cops al dia.

# data[].attributes.body
Als seglesXl i Xll les tècniques i els instruments adrícoles van millorar molt.Gracies això les collites van augmentar i les agricultors intercanviaven productes.

El comerç va fer créixer les ciutats que ja hi havia i se'n van fundar de noves.

Aquestes se solien construir en encruament de camins o en indrets d'accés fàcil i molts artessans i comerciants s'hi instal.laven

# data[].attributes.body
El feudalisme és el sistema polític, econòmic i social creat durant l'Edat mitjana a Europa amb l'objectiu de protegir la població d'aquella època.

# data[].attributes.body
Desde fa molt temps, fins hi tot desde la prehistòria, n'hi han hagut intercanvis de béns y productes entre personesy els pobles. Durant el pas del temps els  mercats y les fires no han deixat de ser un lloc de trobada de diferents nivells socials, es a dir, rics, pobres, amb estudis, sense estudis, etc...Els mercats també es vaa començar a regular els pesos y les monedes que s'havien d'utilitzar per comprar productes. En aquella època  quan posaven un mercat depenia del gènere que s'havia de vendre. Normalment a Catalunya n'hi ha moltes poblacions on es celebra aquestes fires, en alguns pobles una vegada a l'any es creen mercats de l'edat mitjana y transformen els carrers, per exemple a Guimerà, Peratallada, Batea, Vic o Montblanc.

# data[].attributes.body
Vestit que denota una professió i/o un grau, especialment el que fan servir alguns religiosos i religioses.

# data[].attributes.body
Es despertaven a mitjanit per resar a l’església i després tornaven al llit fins les sis del matí. Cap a les nou tornaven a l’església per anar a missa. Seguidament es feia una reunió on es llegia i es decidien coses del monestir. Dinaven per les dotze del migdia, sopaven a les sis de la tarda i anaven a dormir als voltants de les nou del vespre.

# data[].attributes.body
El cant gregorià és una música vocal que es canta a capella i al unison. Es canta amb un ritme lliure i en llatí. És una manera de resar.

# data[].attributes.body
Els monjos es reunien al refectori a l’hora de esmorzar, dinar i sopar. L’esmorzar consistia només en pa i cervesa, el dinar en un plat de sopa i verdura i el sopa era molt lleuger. No menjaven carn perquè deien que preferien els vegetals. El consum de carn estava prohibida durant una tercera part de l’any per la majoria de cristians i també estaven prohibits els aliments provinents de animals com ous i làctics en els períodes de Quaresma i dejuni. El peix no estava prohibit. La beguda més habitual era la cervesa (sense alchol) i en consumien uns 6 litres per persona al dia.

# data[].attributes.body
Els monjos es vestien amb un vestit que els arribava als peus. Depèn de la seva funció dintre el claustre vestien d’una manera o d’una altre.

Cistercenc: vestit blanc fins els peus i una mena de capa gris.

Franciscà: portaven un vestit marró i un rosari amb una creu.

Cartoixans: Normalment són monjes, porten un vestit blanc fins als peus amb una caputxa.

# data[].attributes.body
El Camí de Sant Jaume (Camí de Santiago) és una ruta que recorren els pelegrins de tot el món per arribar a la ciutat de Santiago de Compostel·la, on es veneren les relíquies de l'apòstol Santiago el Major. Durant l'Edat Mitjana va ser molt recorregut, després va ser una mica oblidat i en l'actualitat ha tornat a prendre un gran auge. El Camí de Santiago Francès i les rutes franceses del Camí van ser declarats per la Unesco Patrimoni de la Humanitat en 1993 i 1998 respectivament; Itinerari Cultural Europeu pel Consell d'Europa, a la qual s'uneixen el 2015 el Camí Primitiu, el Camí Costaner, el Camí basc-Rioja i el Camí de Liébana.3 A més, ha rebut el títol honorífic de «Carrer major d'Europa» .

# data[].attributes.headline
COM ERA LA SITUACIO A LA SOCIETAT ESTAMENTAL DE LA DONA A L'EDAT MITJANA?

# data[].attributes.subject
COM ERA LA SITUACIO A LA SOCIETAT ESTAMENTAL DE LA DONA A L'EDAT MITJANA?

# data[].attributes.body
Davant la difícil tasca d'historiar el paper de la dona al llarg dels segles, apareix el primer problema. Des de l'Edat Mitjana l'únic discurs imperant i vàlid era el masculí, de manera que la informació que existeix sobre activitats quotidianes, pensaments, actituds, comportaments, etc., ens arriba directament de clergues masculins. Si deixem de banda les clares diferències de gènere, i ens centrem només en les dones, caldria fer una altra diferenciació important: les desigualtats entre classes socials. Com que la societat medieval societat estamental, trobem la dona noble, la monja i la camperola. La dona noble, a Tot i les riqueses i el poder que pogués posseir, no deixava de ser una pertinença del pare, marit o fill, o moneda de canvi en matrimonis de conveniència política, estratègica o econòmica, que al final venien només a afavorir a un o altre home . A més, poques vegades se'ls permetia participar en política i tampoc podien gaudir de la seva dot ni tot i ser vídues. sense això, sí podien instruir-se, un privilegi només a l'abast de la casta noble i religiosa.

# data[].attributes.headline
LA SOCIETAT ESTAMENTAL SEGUEIX ESTAN ACTUAL?

# data[].attributes.subject
LA SOCIETAT ESTAMENTAL SEGUEIX ESTAN ACTUAL?

# data[].attributes.body
Si, pero ha fet canvis.
Avans hi havien nobles, caballers, etc. Ara no.
Ara, ja no es diu societat estamental, s'anomenta societat de classes. Les classes socials són una forma d'estratificació social que es poden definir com a grups o conglomerats de persones que gaudeixen de les mateixes condicions de vida i estan situades en un mateix estrat social i/o socioeconòmic.

# data[].attributes.body
La societat estamental era la forma d’organització social.

La societat era estable i tradicional. Els cambis eran lents i minoritaris. Segons la seva estructura, la societat “estamental” es a dir, organitzada en grups (estaments), social i legalment diferenciades per una mateixa funcio

# data[].attributes.body
La gent menjava bàsicament: Sopes de pa, verdures, hortalisses  i la majoria de carn que menjaven era xai, porc o ovelles, llegums i formatges

Les classes mes pobres es menjaven les parts de mamuts com fetge, budells ......

# data[].attributes.body
Ciutats d'origen comercia. Ciutats que creixen en llocs estratègics com ponts, rutes de peregerinatge o rutes comercials. En aquestes ciutats s'asteblien atresans i comercials.

Ciutats al voltant del castells o monestirs i que moltes es van convertir en ciutats emmurellades.

# data[].attributes.headline
1. Quan es van contruïr els primers castells? Perqué servien?

# data[].attributes.subject
1. Quan es van contruïr els primers castells? Perqué servien?

# data[].attributes.body
Els primers castells es van construir entre els segles VIII i XV, tot i que el seu origen és més antic. Els castells medievals eren fortaleses i cases

# data[].attributes.body
AINA LAPEÑA: CIUTATS
CLÀUDIA MORILLA: MONESTIRS
JOEL MUNTADA: CASTELLS
SORAYA ZAFRA: MERCATS
SERGI TALON: SOCIETAT ESTAMENTAL

# data[].attributes.headline
5 On es construien els casatells? Per que es construïen a aquests llocs? 

# data[].attributes.subject
5 On es construien els casatells? Per que es construïen a aquests llocs? 

# data[].attributes.body
Normalment es construïen en llocs alts per poder vigilar les terres i el seu voltant per poder veure si els venien a atacar.

Exemple: el castell de Cardona està a sobre un turó.

# data[].attributes.body
Els castells eren construïts per: El mestre d’obra que era qui dissenyava el projecte del castell, feia els plànols i vigilava la construcció. Els mestres cànters eren els  que escollien i tallaven les pedres. Els fusters feien les estructures per suportar els arcs, sostres,... Els ferrers feien les parts de ferro com per exemple els poms de les portes, els reforços d’algunes parts del castell, les claus,... Els pintors eren els que decoraven i pintaven els castells un cop ja els havien acabat.

# data[].attributes.body
Les torres i muralles servien per defensar-se. Les parts de dalt de una torre estaven decorades amb merlets. La porta caladissa era la única entrada del castell. AL voltant del castell  hi havia un fossat per tal de detenir als enemics  i el pont  llevadís comunicava el castell amb l'exterior permetia creuar el fossat. A l'interior dels castell hi havia una plaça d'armes era el lloc on es trobaven les diferents instal·lacions: obradors, ferreria, hort, quadres, el pou, ...

# data[].attributes.body
Allà hi vivien els prínceps, princeses, senyors feudals amb tota la seva família i servents

# data[].attributes.headline
2. PER QUÈ VA SER TANT IMPORTANT LA TASCA DELS MONESTIRS A L'EDAT MITJANA?

# data[].attributes.subject
2. PER QUÈ VA SER TANT IMPORTANT LA TASCA DELS MONESTIRS A L'EDAT MITJANA?

# data[].attributes.body
Perque eren els que sabien llegir i escriure i els que traduien els textos de l'època amb els fets històrics i les obres literàries del moment.

# data[].attributes.body
Els artesans s'agrupaven en germis (s'encarregavens de controlar els perus del producte) que estaven situats al mateix carrer

Els gremis s'encarregaven de controlar la qualitat i els preus dels productes.

# data[].attributes.body
La burgesia va ser una de les classes socials, que originarinàriament significava "habitant de la ciutat"

# data[].attributes.body
Els habitants de les ciutats eren lliures, és a dir, no depenien de cap senyor feudal.

A les ciutats hi vivien el mercaders i els artesans (Vinaters, ferreters, fusters, orfabres,......)

Va néixer un nou grup social: la burgesia.

http://ceipdrassanes.ravalnet.org/histo53.htm

# data[].attributes.body
Adjectiu d'esglesia.

# data[].attributes.body
.A les ciutats solia existir una gran verietat de cases des, modestes amb una habitació, a les cases dels artesans i comerciants  amb un taller.

A la planata baixa hi havia el taller, i a la part superior hi havia les estaces de la familia i un graner al cap de casa.

Estaven fetes de fusta i pedra.

També hi havi les cases dels rics, que eren autèntics palaus.

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/a/sinscardener.cat/document/d/1EMV7F_GNW_25Nps11oeT8G2ANap4WnJtlCVUrVtuMVE/edit?usp=sharing

# data[].attributes.headline
1. QUINES EREN LES TASQUES DIARIES QUE HAVIEN DE FER ELS MONJOS A UNES HORES DETERMINADES?

# data[].attributes.subject
1. QUINES EREN LES TASQUES DIARIES QUE HAVIEN DE FER ELS MONJOS A UNES HORES DETERMINADES?

# data[].attributes.body
Abat: és el pare de la comunitat
Prior: és l'ajudant del Abat
Tresorer: porta els comptes de l'abadia.
Cillerer: és el responsable de la intendència.
Sagristà: és el responsable de les activitats de l'església.
Hostaler: és l'adjunt del Cillerer.
Porter: és el que guardava la porta de l'abadia.
Infermer: és el que curava els malalts.

# data[].attributes.body
Estaven envoltades per muralles, amb portes fortificades que donaven accès l'exterior.

A les ciutats medievals hi havia moltes cases unides, carrers estrets i bruts sense clavegueres, no  hi havia quasi llum al carrer i també hi havia molta humitat.  No tenien aigua.

A la plaça central hi havia edificis molt importants: l'Església, l'Ajuntament, l'Hospital i el Palau Senyorial.