# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dricksvatten kan ursprungligen komma både från sjöar och från grundvatten. I vattnet finns både goda och elaka bakterier. De elaka bakterierna kan ge allvarliga magsjukdomar. För att rena vattnet från bakterier, smuts och miljögifter måste det behandlas i ett vattenverk. Även om vattnet i sjön är så rent att du utan risk kan bada i det, så är det kanske inte så rent att du vill dricka det. I sjövatten finns små bitar av döda växter och djur. Dessutom en hel del bakterier och andra organismer - som är så små att de bara kan ses i mikroskop. Vattnet som pumpas in i reningsverket passerar först genom en sil som stoppar löv och grenar och fiskar. Men bakterier och andra små partiklar slinker lätt igenom. Därför måste vattnet renas från både bakterier och farliga miljögifter i flera olika steg. Först filtreras vattnet långsamt genom en tjock bädd av sand. Det liknar vad som händer när regnvatten rinner ner djupt genom jorden och blir till grundvatten. Sådant vatten är ofta alldeles rent. Det kan ta flera månader att filtrera vattnet. Under den tiden äter bakterier - och andra mikroorganismer - upp alla små halvruttna bitar av växter eller djur. När det inte finns mer mat kvar svälter de flesta bakterier helt enkelt ihjäl. Men en del bakterier överlever ändå svältkuren i sandfiltret. Man sprutar in luft i vattnet för att ta bort järn och andra metaller. Metallerna förenar sig med luftens syre - det vill säga oxideras - och faller till botten. Samtidigt försvinner en del gaser som har löst sig i vattnet - till exempel svavelväte som luktar sura ägg. När luft pumpas in så puttar syrgas- och kvävgasmolekylerna helt enkelt ut svavelvätet ur vattnet. I områden där vattnet har sugit åt sig mycket kalk från marken måste man ta bort en del av kalken. Man häller i natriumhydroxid, som får kalken att klumpa ihop sig och sjunka till botten. Det är inte farligt att dricka vatten med mycket kalk - tvärtom. Men kalk skapar problem i vattenrör, vattenvärmare och tvättmaskiner. När nästan alla farliga ämnen borta, och vattnet smakar bra, smakar bra, kan det ändå finnas elaka bakterier kvar.

# data[].attributes.attachment_link.description
Dricksvatten kan ursprungligen komma både från sjöar och från grundvatten. I vattnet finns både goda och elaka bakterier. De elaka bakterierna kan ge allvarliga magsjukdomar. För att rena vattnet från bakterier, smuts och miljögifter måste det behandlas i ett vattenverk.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi använder kakor för att analysera trafik och förbättra siten.Välj bort eller

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Blandningar där vi kan se de olika beståndsdelarna - som till exempel en blandning av salt och sand - kallas för en heterogen blandning.

Blandningar som ser ut som ett enda rent ämne - som saltvatten - brukar kallas lösningar. Ett annat ord för en lösning är en homogen blandning.

# data[].attributes.attachment_link.description
Blandningar där vi kan se de olika beståndsdelarna - som till exempel en blandning av salt och sand - kallas för en heterogen blandning. Blandningar som ser ut som ett enda rent ämne - som saltvatten - brukar kallas lösningar. Ett annat ord för en lösning är en homogen blandning.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det finns olika sätt att separera ämnena från varandra i en blandning. När en vätska innehåller fasta partiklar som sjunkit till botten, som sand i en bägare med vatten, kan du helt enkelt hälla av vätskan. Det kallas dekantering.

Om partiklarna inte sjunker till botten kan du filtrera vätskan. Vid filtrering stannar de fasta partiklarna i filtret, och vätskan rinner igenom.

Om det fasta ämnet är löst i vätskan, eller är för finkornigt för att fastna i filtret, kan du låta vätskan dunsta bort, eller koka bort vätskan. Det kallas indunstning.

Vid indunstning tar du inte tillvara på vätskan, den försvinner ut i luften. Om du vill samla upp vätskan kan du istället utföra en destillering. När du destillerar en vätska samlar du upp ångan, och kyler ner den så att den blir vätska igen.

Destillering kan användas för att separera en blandning av en vätska och ett fast ämne, eller för att separera vätskor som är blandade med varandra.

# data[].attributes.attachment_link.description
Det finns olika sätt att separera ämnena från varandra i en blandning. När en vätska innehåller fasta partiklar som sjunkit till botten, som sand i en bägare med vatten, kan du helt enkelt hälla av vätskan. Det kallas dekantering. Om partiklarna inte sjunker till botten kan du filtrera vätskan.

# data[].attributes.attachment_link.title
Evas Funkarprogram | Avsnitt 18 - Vatten och avlopp

# data[].attributes.attachment_link.description
Spelfilmer, dokumentärer, utbildningsfilmer och utbildningsklipp. Med oss som leverantör får ni tillgång till utbildningsfilm från Sveriges ledande producenter med välkända varumärken som Kunskapsmedia, Solfilm Media, ETS Media, Medix, Eduklips och Eduflix.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vatten förekommer helt naturligt i tre olika former, eller aggregationstillstånd: som gas (ånga), som vätska (flytande) och i fast form (is). När vatten fryser till is tar det mer plats. Det beror på att vattenmolekylerna då bildar ett regelbundet mönster, det vill säga en kristall, där det finns tomrum mellan molekylerna. När isen smälter lägger sig molekylerna åter lite huller om buller. Då kommer de också närmare varandra. Med andra ord är is lättare än flytande vatten, det vill säga har lägre densitet. På så vis är vatten ovanligt. De flesta andra ämnen har högre densitet i fast form än i flytande. När isen om vintern lägger sig över sjöar, och i bland även havet, fortsätter djurlivet under ytan. Isen isolerar från den kalla luften och under istäcket kan fiskar och andra djur fortsätta att simma och hitta föda. En annan viktig egenskap är att vatten kyler bra. Det låter ju inte så konstigt att kallt vatten känns kallt. Men vattnet kräver mycket energi för att värmas upp. Det är därför som vatten svalkar så bra en riktigt varm sommardag. Dessutom går det åt extra energi när vattnet förångas, det vill säga övergår från att vara flytande till att bli en gas. Normalt kokar vattnet vid 100 °C. Men även vid lägre temperatur svingar sig vattenmolekyler upp ur vattnet och sprider sig i luften. Det heter att vatten avdunstar. När du har badat eller duschat märker du hur huden kyls ner, om du inte genast torkar dig. Det beror på att vattnet avdunstar. När vattnet avdunstar tar det värmeenergi från din kropp. Att du då börjar frysa, visar att temperaturen på huden har sänkts. Vattnets frys- och kokpunkter har blivit måttstock för termometern där man mäter antalet grader i Celsius. Här anger noll grader fryspunkten och hundra grader kokpunkten. Men vatten kokar vid betydligt lägre temperatur på höga höjder, där lufttrycket är mycket mindre. Och omvänt; om du stänger in vattnet under högt tryck så krävs det högre temperatur innan det kokar. Den metoden utnyttjar man i tryckkokare, där du kan koka till exempel kött på halva tiden jämfört med en vanlig kastrull. Vatten används till mycket mer än att dricka eller koka mat. Vi tvättar oss i vatten. Vi vattnar växter med vatten. Och vi transporterar människor och varor på vattnet. Vattnets viktigaste funktion är faktiskt att vara transportmedel. Inte bara för båtar. Hos växter, människor och djur hjälper vattnet till att transportera massor av viktiga ämnen. Utan vatten - inget liv. Hela 70 procent av jordens yta är täckt med vatten. Mest hav, men också sjöar och floder. Ändå är det brist på vatten i många områden. För det första finns nästan allt vatten i de stora haven - och de är salta. Du kan inte dricka saltvatten, eller vattna växter med det. Bara ynka tre procent av jordens vatten är drickbart sötvatten. Men det är värre än så! Det mesta av sötvattnet kommer vi inte åt. Det finns i form av is, vid polerna. Eller så djupt ner i underjorden att vi aldrig kommer åt det. Därför är det brist på vatten i många folkrika områden, särskilt där det finns mycket jordbruk. Och på många ställen regnar det väldigt lite. Där måste man borra djupt ner i jorden för att hitta vatten.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vatten förekommer helt naturligt i tre olika former, eller aggregationstillstånd: som gas (ånga), som vätska (flytande) och i fast form (is). När vatten fryser till is tar det mer plats. Det beror på att vattenmolekylerna då bildar ett regelbundet mönster, det vill säga en kristall, där det finns tomrum mellan molekylerna.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vattnets kretslopp | Bara vanligt vatten | UR Play

# data[].attributes.attachment_link.description
Tv-serie. Del 2 av 5 i serien Bara vanligt vatten. Om vattnets kretslopp.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Språk

Leon står i duschen när en tanke plötsligt slår honom. Varifrån kommer allt vatten i duschen? Alla vet ju att vattnet i kranen inte bara dyker upp helt magiskt - det kommer någonstans ifrån. Det kommer från en vattenkälla. Det finns flera typer av vattenkällor på jorden.

Sötvatten som vi använder hemma kommer ofta från källor som vattendrag eller sjöar. De kallas ytvattenkällor. Vattnet kan också komma från under jordytan - det kallas grundvattenkälla. För att få tillgång till grundvattnet måste vi ha en brunn. Om du samlar regnvatten är det också en sötvattenkälla.

Men hur kommer vattnet från de här källorna hem till oss? Vi kan hämta det själva direkt från en bäck eller en brunn. Det gjorde man förr och gör fortfarande till viss del på landsbygden eller på avlägsna platser. Men i de flesta städer levereras vattnet från en källa till byggnader genom ett system med rör och pumpar - ett vattensystem. Sådana system drivs av lokala myndigheter eller privata företag.

Det finns två saker som kännetecknar en vattenkälla: vattnets kvantitet och vattnets kvalitet. En bra vattenkälla har tillräckligt med vatten för att räcka till alla människor som vill använda den. Vatten är en förnybar resurs, så de flesta vattenkällor fylls på igen, till exempel när det regnar eller när snön smälter. Vattenkällor som fylls på regelbundet betraktas som pålitliga källor. Mängden vatten i en källa varierar beroende på år, årstid, plats och användning.

Om vi använder mer vatten från källan än vad som fylls på, sjunker mängden vatten, och det kan leda till vattenbrist. Vattenbrist är vanlig på många platser i världen, speciellt sommartid, när det inte regnar så mycket. Vatten måste även vara lämpligt för sitt ändamål. Dricksvatten, till exempel, måste vara rent och säkert - fritt från bakterier, parasiter och kemikalier. Vatten som används för andra ändamål, till exempel spolning av toaletter eller för tvätt, behöver inte vara lika rent som dricksvatten.

Ju mer nedsmutsat och förorenat vattnet är, desto lägre kvalitet har det och desto färre saker kan det användas till. Vattenkvaliteten varierar mellan olika källor. Ytvattenkällor som sjöar eller floder kan lätt förorenas med till exempel skräp eller jord. Kemikalier från fälten runt omkring, kan också rinna ut i ytvattenkällor. De här föroreningarna gör ofta att vattnet ser grumligt ut.

Men även om vattnet ser klart ut, är det inte nödvändigtvis rent eller säkert. Vattnet kan innehålla giftiga metaller, eller mikroorganismer som bakterier och virus. De är osynliga, men om man får i sig dem kan de leda till förgiftning och att människors hälsa skadas. Regnvatten, även om det oftast är rent kan bli förorenat när det samlas eller lagras. Sand och grus filtrerar ofta bort orenheter ur grundvattnet.

Men grundvatten kan förorenas av andra ämnen som sipprar igenom marken, till exempel kemikalier eller giftiga metaller. De flesta föroreningar kan avlägsnas från vatten genom olika processer. Moderna vattensystem har ofta filter som renar vattnet från källan. Det förbättrar vattnets kvalitet. När vattnet har behandlats pumpas det genom ett rörsystem, till din kran, toalett eller dusch.

# data[].attributes.attachment_link.description
Språk Leon står i duschen när en tanke plötsligt slår honom. Varifrån kommer allt vatten i duschen? Alla vet ju att vattnet i kranen inte bara dyker upp helt magiskt - det kommer någonstans ifrån. Det kommer från en vattenkälla. Det finns flera typer av vattenkällor på jorden.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi undersöker "elementen" vatten, eld, luft och jord, deras egenskaper och hur de använts och påverkats av människan. Meteorologen och klimatexperten Pär Holmgren berättar om miljöaspekterna och elever i årskurs tre i Sköndalsskolan funderar och tipsar. Vi får också träffa personer som på olika sätt arbetar med vatten, eld, luft eller jord.

# data[].attributes.body
Sli

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Redan för länge sen kom bönderna på att gödsel är bra för jordbruket. Men det som under mycket lång tid var ett sunt kretslopp förändrades under 1900-talet med ny jordbruksteknik. När vi tillsätter för stora mängder växtnäring till jorden kan det bli övergödning i naturen. Idag är medvetenheten större om riskerna med alltför effektiv gödsling.
Ett utbildningsklipp som väcker elevernas nyfikenhet och inspirerar till sökandet efter mer information.

LÄROPLANSMÅL
Undervisningen i biologi ska behandla följande centrala innehåll i årskurs 4-6

Natur och samhälle
- Människans beroende av och påverkan på naturen och vad detta innebär för en hållbar utveckling. Ekosystemtjänster, till exempel nedbrytning, pollinering och rening av vatten och luft.
- Djurs, växters och andra organismers liv. Fotosyntes, förbränning och ekologiska samband och vilken betydelse kunskaper om detta har, till exempel för jordbruk och fiske.

Undervisningen i biologi ska behandla följande centrala innehåll i årskurs 7-9

Natur och samhälle
- Människans påverkan på naturen lokalt och globalt. Möjligheter att som konsument och samhällsmedborgare bidra till en hållbar utveckling.
- Ekosystems energiflöde och kretslopp av materia. Fotosyntes, förbränning och andra ekosystemtjänster.

Undervisningen i hem- och konsumentkunskap ska behandla följande centrala innehåll i årskurs 7-9

Miljö och livsstil
- Hur livsmedel och andra varor produceras och transporteras och hur de påverkar miljö och hälsa.

Undervisningen i geografi ska behandla följande centrala innehåll i årskurs 7-9

Livsmiljöer
- Var olika varor och tjänster produceras och konsumeras samt hur varor transporteras.
- Hur människors försörjning och handelsmönster har förändrats över tid.

Undervisningen i historia ska behandla följande centrala innehåll i årskurs 7-9

Demokratisering, efterkrigstid och globalisering, cirka 1900 till nutid
- Framväxten av det svenska välfärdssamhället.

För gymnasiet passar utbildningsklippet att användas i:
- Naturbruksprogrammet

I de gymnasiegemensamma ämnena passar utbildningsklippet att användas i:
- Naturkunskap

# data[].attributes.attachment_link.description
Redan för länge sen kom bönderna på att gödsel är bra för jordbruket. Men det som under mycket lång tid var ett sunt kretslopp förändrades under 1900-talet med ny jordbruksteknik. När vi tillsätter för stora mängder växtnäring till jorden kan det bli övergödning i naturen. Idag är medvetenheten större om riskerna med alltför effektiv gödsling.

# data[].attributes.body
Tips odling av bakterier

# data[].attributes.attachment_link.description
Barn från olika länder gör enkla vardagsexperiment lämpade för mellanstadiet. San Dah lever i ett vattenrikt område i Burma. Vattnet går att åka båt på, men vatten som går att dricka är det sämre med.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ahmed undrar varför man flyter så bra i Döda havet. Varför påverkar saltet densiteten i vatten? I matlagning ger salt inte bara smak - det påverkar också maten kemiskt. Vi följer med in i köket och får till exempel reda på varför salt drar vätska ur gurkan när man gör tzatziki.

# data[].attributes.body
Hur kan stora tunga fartyg flyta

# data[].attributes.attachment_link.description
Eva Funck tar reda på hur saker och ting fungera. 1. ENERGI. Hur fungerar kärnklyving, biobränsle och solceller. Eva visar sina egna kärnkraftverk, kraftvärmeverk och vindkraftverk. 2. FARTYG. Hur kan stora tunga fartyg klara av att flyta, hålla balansen och hitta rätt? Det blir bogpropellrar, GPS-navigering och barlaster i ett funkarprogram till sjöss.

# data[].attributes.attachment_link.description
I det här programmet lär vi oss om djuren som lever i haven. Vi tittar närmare på många olika sorters djur och lär oss om deras egenskaper och hur de grupperas. Vi möter till exempel en kaskelot, en grön havssköldpadda och sjöhästar! Vad är en djuphavsgrav?

# data[].attributes.attachment_link.description
NO-land : Livets början : Man brukar säga att livet på jorden började i havet. Men när skedde det och hur började det? Vad är de blågröna bakterierna som fanns i början?

# data[].attributes.attachment_link.description
I det här programmet utforskar vi de fascinerande världshaven. Vi lär oss om havets kännetecken och olika viktiga faktorer i havet, såsom salthalt, vattentemperatur, djup och tryck. Programmet berättar varför haven är så viktiga för planeten och för oss människor. Vi får även veta hur växt- och djurlivet ser ut i haven, samt att det förändras ju djupare man kommer.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geografi - Jordens vatten introduktion (filmad genomgång)

# data[].attributes.attachment_link.description
Jordens vatten är en förutsättning för liv. Livet startade i haven och vi måste vårda hav och vatten för att livet ska fortsätta. Du måste ha vatten för att överleva. Du kan klara dig utan mat i flera veckor men utan vatten bara i några dagar.

# data[].attributes.attachment_link.title
Densitet - Wikimini, encyclopedin för barn

# data[].attributes.attachment_link.description
Densite är ungefär hur tätt ett ämne är. Densitet kan påverka t.ex Hur tungt ett ämne är, hur lätt det flyter/ hur svårt det flyter, eller hur mycket plats det tar m.m Om man tar ett kilo guld och ett kilo bomull så väger dom lika mycket men ett kilo guld är mycket mindre än ett kilo bomull.

# data[].attributes.attachment_link.description
4 min om Arkimedes och flytvästen : Utan flytvästar tillgängliga hade otroligt mycket människoliv gått till spillo. Men hur är det egentligen flytvästar fungerar? Varför sjunker en sten, men inte en pingisboll? Detta får du veta på bara 4 minuter!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vatten finns överallt. I sjöar, åar och i marken vi går på. Varje dygn använder vi 140 liter vatten per person i Sverige. Men det är bara det vatten som vi ser. Vår egentliga konsumtion är betydligt större.

Du kanske brukar starta dagen med en skön dusch? Vattnet du tvättar dig med är synligt och mängden är mätbar. Men även när du har stängt av vattnet fortsätter din vattenkonsumtion. När du drar på dig ett par nya jeans förbrukar du 8 000 liter virtuellt vatten. Väljer du därefter en ny t-tröja av bomull ur garderoben kan du lägga till ytterligare 2 500 liter. När du tömmer frukostens kaffekopp har du inte bara förbrukat ett par deciliter dryck utan även de 130 liter vatten som behövs för att odla koppens kaffebönor. I livsmedel, kläder och andra varor döljer sig virtuellt vatten, det vill säga vatten som har förbrukats under en varas produktionsprocess, inklusive i förpackningar och transport. Av allt vatten som vi konsumerar under en dag är 97 procent osynligt för oss.

Pris till forskare

Begreppet virtuellt vatten myntades av den brittiske professorn John Anthony Allan som 2008 tilldelades Stockholm Water Prize för sin forskning om vattenfrågor kopplade till politik, ekonomi, jordbruk och klimatförändringar. John Anthony Allan konstaterade att en vara som importeras till ett land även för med sig virtuellt vatten i köpet. Det innebär att länder med vattenbrist bör överväga vilka varor som är lämpligast att exportera respektive importera, eftersom all handel inkluderar indirekt handel med virtuellt vatten.

Ojämn fördelning

Förbrukningen av virtuellt vatten är, precis som när det gäller synligt vatten, ojämnt fördelad i världen. I USA är den genomsnittliga förbrukningen 6 800 liter vatten per person och dag. Det är mer än tre gånger så mycket som i Kina. I Sverige gör vi av med närmare 6 000 liter per person och dag. Det är lika mycket som ryms i 74 fyllda badkar! Räknat på hela jordens befolkning är den genomsnittliga förbrukningen drygt 4 000 liter per person och dag.

Vad har man för nytta av att känna till hur mycket virtuellt vatten som går åt i jordens olika länder? I ett globalt perspektiv vore det mest effektivt att varor som kräver mycket vatten vid tillverkningen produceras i vattenrika länder medan länder med vattenbrist koncentrerade sin tillverkning på varor som inte är lika vattenintensiva.

Törstig bomull sänker vattennivån

Ett exempel är Pakistans bomullsodling. Om man räknar med odlingen av bomullen, och det vatten som behövs i textilfabriken, går det åt 2 700 liter vatten för att tillverka en enda bomullsskjorta.

Eftersom bomull är en törstig gröda har odlingen påverkat vattennivån i Pakistan och bidragit till att Indusflodens mynning ofta saknar ett stabilt vattenflöde. När vattennivåerna sjunker påverkas både människor och djur som lever vid och i floden, till exempel den utrotningshotade floddelfinen. Enligt professor Allans resonemang bör bomull alltså inte odlas i ett land som Pakistan där befolkningen lider brist på rent vatten.

Ökad konkurrens om vattnet

I den pågående miljödebatten talar man ofta om ekologiska fotavtryck, den påverkan som vår livsstil har på jordens miljö. På motsvarande sätt kan man också ta hänsyn till våra samlade vattenfotavtryck. Det största avtrycket på jorden, 70 procent, står jordbruket för. Kaffe, bomull och nötkött är exempel på törstiga varor.

För den enskilde konsumenten innebär det att valet av produkter i butiken kan ha betydelse för jordens vattenresurser. Generellt gör en vegetarian ett mindre vattenfotavtryck än en person som äter kött, eftersom djurhållning kräver mer vatten än livsmedelsodling. Våra konsumtionsmönster påverkar alltså vattensituationen i andra länder.

Sluta slänga mat!

I takt med att jordens befolkning växer måste livsmedelsproduktionen öka. Fram till år 2050 kommer mänskligheten att behöva producera 70 procent mer mat för att mätta alla. Till det behövs 50 procent mer vatten än vad som används idag. Jordens begränsade vattenresurser kan därmed tvinga människan att anpassa sig till en hållbarare livsstil.

Ett sätt att få vattnet att räcka till i framtiden är att sluta slänga mat. 30 till 50 procent av all mat som produceras hamnar aldrig på tallriken. I utvecklingsländerna är orsaken ofta bristande förvaringsmöjligheter och dålig logistik. I västvärlden beror svinnet främst på att vi slänger mat trots att det inte är något fel på den.

Så mycket som en fjärdedel av all mat vi köper hamnar i soppåsen och med den allt virtuellt vatten som har använts vid framställningen.

Rätt gröda på rätt plats

Om jordens vatten ska räcka till alla måste kunskap om effektiv användning tillämpas. Ett sätt är att odla grödor som passar olika lokala förhållanden. En törstig gröda bör alltså inte odlas där det råder vattenbrist. 2012 års mottagare av Stockholm Water Prize blev International Water Management Institute ( IWMI), en forskningsorganisation som arbetar med att hitta lösningar för hållbar vattenanvändning inom jordbruket samt förbättrade villkor för småskaliga bönder i utvecklingsländer. För att belysa frågan om vattnets betydelse utropade FN 2013 till internationellt år för vattensamarbete.

Så här många liter vatten krävs det för att framställa några olika varor

100 gram choklad: 1 700 liter

En kopp kaffe: 130 liter

Ett ägg: 200 liter

Ett glas mjölk: 255 liter

Ett kg ketchup: 530 liter

Ett kg nötkött: 15 400 liter

Ett kg ost: 5 060 liter

En påse (300 gram) potatischips: 312 liter

Ett glas äppeljuice: 230 liter

Ett glas vin: 110 liter

En liter kranvatten: 1,05 liter

# data[].attributes.attachment_link.description
Vatten finns överallt. I sjöar, åar och i marken vi går på. Varje dygn använder vi 140 liter vatten per person i Sverige. Men det är bara det vatten som vi ser. Vår egentliga konsumtion är betydligt större. Du kanske brukar starta dagen med en skön dusch?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi använder kakor för att analysera trafik och förbättra siten. Välj bort eller Fortsätt med kakor

Du är inte kopplad till en skola.

För att kunna använda lärardelen måste du godkännas i en skola. För att gå med i en skola klickar du på inställningsknappen och sedan på Skola och klass.
Har du fri tillgång med testkonto har du ej tillgång till Lärardelen. För full åtkomst ber vi huvudman kontakta oss. Ämnen Sök Logga in

Hej! Du ser nu på en av våra många ämnesfilmer.

Skapa ett konto så har du fri tillgång till allt vårt material under resten av våren.
Testa Studi
Skapa ett konto för att se hela denna video!

Hej! Du ser nu på en av våra många ämnesfilmer.

Skapa ett konto så har du fri tillgång till allt vårt material under resten av våren.
Testa Studi
Starta quiz

atom

atom (atomic)

Den minsta partikeln av ett ämne, den kan vara ensam eller i kombination med andra och forma molekyler. The smallest particle of an element, which can exist alone or in combination with others to form molecules.

atom (atomic)

The smallest particle of an element, which can exist alone or in combination with others to form molecules.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi använder kakor för att analysera trafik och förbättra siten. Välj bort eller Fortsätt med kakor För att kunna använda lärardelen måste du godkännas i en skola. För att gå med i en skola klickar du på inställningsknappen och sedan på Skola och klass. Har du fri tillgång med testkonto har du ej tillgång till Lärardelen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tänk om det skulle regna månader i sträck. Skulle hela jorden svämma över då? Ungefär som i Gamla testamentets berättelse om Noa och hans båt. Nej, det spelar ingen roll hur mycket det regnar. För varenda droppe vatten som faller kommer från ett hav eller en sjö eller från marken och växterna. Mängden vatten som finns på jorden är alltid ungefär densamma. Det är samma gamla vatten, som går runt, runt i ett kretslopp. Regnet som faller från himlen fortsätter ner i marken under våra fötter. En del av det vattnet sugs upp av växternas rötter. Växterna använder det för att transportera näringsämnen från rötterna till bladen och blommorna. Och till slut släpper växterna ut vattnet igen, som ånga i luften. En del av vattnet blir kvar i marken ett tag, som grundvatten. Det kan vi hämta upp genom att borra eller gräva brunnar. Det som inte blir kvar som grundvatten rinner vidare genom marken, ut i en sjö eller en å. Vi kallar det ytvatten, och kan använda det till allt möjligt. Till slut letar sig ytvattnet vidare, ut mot närmaste hav. På vägen tar vattnet med sig salt och andra ämnen som finns i marken. När solen sedan lyser över havet, och värmer upp det, avdunstar en del av vattnet. Det övergår från flytande form till gas, och blir en osynlig vattenånga. Men när vattnet avdunstar blir saltet kvar i havet. Därför är havsvatten alltid salt, oavsett hur mycket det regnar. Även från sjöar och fuktiga marker avdunstar vatten. Likaså släpper växter och djur ifrån sig vatten och vattenånga. Den varma vattenångan är lätt, så den stiger uppåt i atmosfären. Ju längre upp, desto kallare blir luften. Till slut är det så kallt att vattnet inte kan vara kvar i gasform. Ångan kondenserar och bildar pyttesmå vattendroppar. Många små vattendroppar bildar tillsammans ett moln. Vattendropparna far runt inne i molnet, och varje gång de krockar med andra vattendroppar blir de lite större. Får de hålla på länge blir vattendropparna till slut så tunga att de faller ner, som regn. Men oftast är det så kallt uppe bland molnen att vattnet i stället bildar små kristaller av is - det vill säga snöflingor. Om det är varmt närmare marken så smälter flingorna på vägen ner och blir till regn. Men om det är kallt, landar snön på marken och ligger kvar tills det blir vår. Uppe på höga berg, och på ställen där det alltid är kallt, hinner inte snön smälta under sommaren. Istället pressas den samman till is och bildar glaciärer. De största glaciärerna finns på Grönland och över sydpolen. Där kan vattnet bli kvar i tusentals år, innan det smälter och rinner vidare igen. Men förr eller senare kommer vattnet tillbaka till kretsloppet. Samma vatten som går runt, runt. Betyder detta att vi dricker samma vatten som dinosaurierna drack för flera hundra miljoner år sedan? Inte riktigt. En del vatten omvandlas i växter till sockerarter, som är en helt annan sorts molekyl. Fast, så småningom bryts sockermolekylerna ner igen och bildar nytt vatten. Om man ser till hur mycket vatten som finns på jorden så är det en ytterst liten del som omvandlas i växterna. Därför kan man säga att vattnet vi dricker är många tusen år gammalt. Vatten som vi dricker kommer ju ut som kiss och hamnar förr eller senare åter i havet. Där blir det till regn som i sin tur blir till dricksvatten - oavsett om vi tar vattnet från sjöar eller brunnar.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tänk om det skulle regna månader i sträck. Skulle hela jorden svämma över då? Ungefär som i Gamla testamentets berättelse om Noa och hans båt. Nej, det spelar ingen roll hur mycket det regnar. För varenda droppe vatten som faller kommer från ett hav eller en sjö eller från marken och växterna.

# data[].attributes.body
sli 25min

# data[].attributes.attachment_link.description
När det regnar är det egentligen samma gamla vattendroppar som faller på oss, som föll på dinosaurierna för miljoner år sedan! Så hur går det egentligen till? Möt professor Lunatus när han på ett tydligt och pedagogiskt sätt förklarar hur vattnets kretslopp fungerar.

# data[].attributes.body
sli 14min

# data[].attributes.attachment_link.description
Vatten är nödvändigt för att levande organismer ska kunna leva. Vi måste dricka vatten för att överleva. Och nästan allt vi äter är i sin tur beroende av vatten. Var kommer vattnet ifrån? I vilka former finns vatten, och hur ändrar det form?

# data[].attributes.body
Inlogg på Fronter NE

# data[].attributes.body
Flyta eller sjunka

# data[].attributes.body
Flyta eller sjunka

# data[].attributes.body
Flyta eller sjunka

# data[].attributes.attachment_link.description
En kort film för att förklara en enkel näringskedja och koppla ihop den med fotosyntesen.

# data[].attributes.body
2.2

# data[].attributes.body
13min

# data[].attributes.body
Begreppslista

# data[].attributes.attachment_link.description
Med begreppsmaskinen kan du träna begrepp i olika ämnen på dator, surfplatta eller mobil.

# data[].attributes.body
16min

# data[].attributes.body
Animated science

# data[].attributes.headline
Sli: Big Bang - hur jorden och livet skapades. 

# data[].attributes.subject
Sli: Big Bang - hur jorden och livet skapades. 

# data[].attributes.body
12min

# data[].attributes.headline
Sli: Groddjuren: Vi lär oss om djurriket

# data[].attributes.subject
Sli: Groddjuren: Vi lär oss om djurriket

# data[].attributes.body
11min

# data[].attributes.body
11min

# data[].attributes.body
12min