# data[].attributes.body
1.Valstybes
2.Geografine padetis
3.Reljefo ypatumai
4.Klimatas
5.Augalija ir gyvunija(geografine zona)
6.Vidaus vandenys
7.Saugomos teritorijos
8.

# data[].attributes.body
ŠALTINIS;https://encrypted-tbn0.gstatic.com/images?q=tbn:ANd9GcQF4U782AtlOoJ3fH_KY73o-BjW7b9OJi6xyoSY5yPllGR5RDM5

# data[].attributes.body
Dėl aktyvios žmonių ūkinės veiklos labai pasikeitė gyvūnijos sudėtis. Išnyko ar sumažėjo daug paukščių ir stambių žinduolių, gyvenusių lapuočių miškuose (stirnų, tauriųjų elnių, pelkinių vėžlių). Į spygliuočių miškus įvežta dėmėtųjų elnių, lapių, voverių, kiškių. Išplito laukų paukščiai - kurapkos, vyturiai. Danijoje jau seniai daug dėmesio skiriama gamtos apsaugai. Dar 1805 m. Hamelmoseno pelkėse buvo įsteigtas pirmasis pasaulyje rezervatas. Dabar Danijoje daugiau kaip 300 saugomų teritorijų.

# data[].attributes.body
Upės
Upės priklauso Šiaurės ir Baltijos jūrų baseinams; tinklas tankus, tačiau trumpos ir vandeningos visus metus. Ilgiausios upės: Gudenas, Storas, Vardė ir SkernasJutlandijoje
Ežerai
1008 ežerai, daugiausia ledyninės kilmės, užima 700 km² plotą (1,6 % šalies teritorijos).

# data[].attributes.body
SALTINIS:https://lt.wikipedia.org/wiki/Danijos_geografija
valstybė šiaurės vakarų Europoje tarp Šiaurės jūros ir Baltijos jūros; sudaro Jutlandijos pusiasalis ir 483 salos ir salelės.

Krantai raižyti, nė vieno taško nutolusio nuo jūros daugiau kaip 52 km. „Bėgantis“ krantas Jutlandijos vakarinėje dalyje – paplūdimiai, kopos, pelkės, lagūnos ir fjordaipakrantėje: pietvakariuose vatinis krantas – ~10 km pločio pylimais atskirta sekli pelkėta jūros dalis, vadinama Vatų jūra; vakaruose ir šiaurės vakaruose lagūninis fjordinis krantas – Ringkiobingo, Nisumo ir kiti fjordai lagūnos; ilgiausias Danijoje Limfjordas atskiria Vendsyselio salą nuo Jutlandijos. Labai išraižyta Jutlandijos rytinė ir salų pakrantės; daug įlankų, užutėkių, fjordų ir nedidelių pusiasalių; įlankos: Olbeko, Olborgo, Orhuso, Sejerės, Kiogės, Faksės; fjordai: Mariagerio, Randerso, Horsenso, Vailės, Obenros, Odensės, Isefjordas, Roskildės, Vidinė Smalndsfarvandeto jūra tarp Fiuno, Zelandijos, Falsterio, Lolando ir Langeladno salų. Ilgiausi fjordai km: Limfjordas (180; fjordinis sąsiauris), Roskildė (50), Mariageris (40), Isefjordas (40), Vailė (35), Randersas (35).

# data[].attributes.body
https://www.google.lt/search?espv=2&biw=1280&bih=933&tbm=isch&sa=1&q=danmark+sea+map&oq=danmark+sea+map&gs_l=img.3...5001.8901.0.9075.0.0.0.0.0.0.0.0..0.0....0...1c.1.64.img..0.0.0.qrp_rdgQTnE#imgrc=4iixaiRk0-qlzM%3A

# data[].attributes.body
https://www.google.lt/search?espv=2&biw=1280&bih=933&tbm=isch&sa=1&q=danijos+geografine+padetis&oq=danijos+geografine+padetis&gs_l=img.3...10251.19127.0.19348.0.0.0.0.0.0.0.0..0.0....0...1c.1.64.img..0.0.0.g0fa2vzn05k#imgrc=SlThwShA3atffM%3A

# data[].attributes.body
Danijoje - daugiausia lygumų. Jutlandijos šiaurėje ir rytuose reljefas kalvotas, ežeringas. Reljefą suformavo paskutinysis apledėjimas.

# data[].attributes.body
Klimatas vidutinių platumų jūrinis. Klimatą labai įtakoja šiltoji Šiaurės Atlanto srovė, todėl net žiemą temperatūra nenukrenta žemiau 0°C. Vasara vėsi, žiema švelni, nepastovi.
Sninga retai, ir sniego danga neišsilaiko.

# data[].attributes.body
https://lt.wikipedia.org/wiki/Danijos_geografija#Gyv.C5.ABnija
Natūralios augalijos liko nedaug. Viduramžiais Vakarų Jutlandijoje vyravo ąžuolynai ir beržynai, Rytų Jutlandijoje ir salose – ąžuolų ir bukų miškai. Labai pakito medžių sudėtis, iškirsti medžiai atsodinami; miškingumas %: 1805 – 10, 1990 – 10, 2002 – 11,5, 2005 – 12. Medžių sudėtis %: spygliuočiai 66 (eglės, pušys, maumedžiai), lapuočiai 34 (ąžuolai, bukai); Jutlandijoje vyrauja spygliuočiai, salose lapuočiai. Didžiausias miškas Roldskovas (77 km²) Jutlandijos šiaurėje.

Dirbamoji žemė užima 53,5 (2003; 1970 – 63, 1985 – 60, 1995 – 57), pievos ir ganyklos 13, miškai 12, pelkės ir durpynai 7, ežerai, upės, fjordai, lagūnos 5 % šalies teritorijos.

# data[].attributes.body
https://lt.wikipedia.org/wiki/Danijos_geografija#Aplinkosauga
Saugomos teritorijos užima šalies ploto %: 1997 – 32, 2002 – 34. 1805 metais įkurtas pirmasis pasaulyje Hamelio pelkės rezervatas Jutlandijoje. Pirmoji Europoje įsteigė aplinkos apsaugos ministeriją.

Nėra nacionalinių parkų. 101 gamtos rezervatas; didžiausias Vatų jūros – 1 140 km²; kiti: Ringkiobingo fjordo, Nisumo fjordo, Mažojo Belto ir kt.

Dideli reikalavimai geriamojo vandens kokybei, dirvožemių apsaugai, nuotekų valymui. Tačiau didelė tarša azoto junginiais, metano ir kitomis dujomis dėl gamybos koncentracijos mažoje teritorijoje. Išmesta į atmosferą tūkst. t 1980, 1990, 2000: sieros dioksido – 452, 181, 28, azoto oksidų – 273, 277, 208. Atmosferos užterštumas anglies dioksidu mln. t: 1980 – 61, 1990 – 50, 2000 – 53. Kasmetė tarša anglies monoksidu (~500 tūkst. t), metano dujomis (~250 tūkst. t), lakiaisiaisorganiniais junginiais (~120 tūkst. t), amoniaku (~100 tūkst. t).