# data[].attributes.body
Risttahuka ja kuubi ruumala. lk 134-135

# data[].attributes.body
Mitmesusgused ülesandeid Pärnumaa. lk 126-127

# data[].attributes.body
Risttahuka ja kuubi ruumala. lk 132-133

# data[].attributes.body
Mitmesusgused ülesandeid Pärnumaa. lk 122-125

(rakendab õpitut ülesannete iseseisval lahendamisel, tutvub elulisis ülesandeid lahendades Pärnumaaga)

1. Kordamine

TV lk 81 №146

2. Mitmesusgused ülesandeid Pärnumaa. lk 122-125

ÕP lk 123 №464,

ÕP lk 124 №468

ÕP lk 125 №471

# data[].attributes.body
Risttahukas ja kuup. Risttahuka ja kuubi pindala. lk 130-131

# data[].attributes.body
Mitmesusgused ülesandeid Pärnumaa. lk 122-125

(rakendab õpitut ülesannete iseseisval lahendamisel, tutvub elulisis ülesandeid lahendades Pärnumaaga)

1. Kordamine

TV lk 81 №146

2. Kontrolltöö

Kontrolltöö nr 10 – Opiq

3. Mitmesusgused ülesandeid Pärnumaa. lk 122-125

ÕP lk 121 №464

Kod.Ül

ei ole!

# data[].attributes.body
Risttahukas ja kuup. Risttahuka ja kuubi pindala. lk 126-127

Kod.Ül 05.06

TV lk 72 H 160, 161

# data[].attributes.body
Mitmesusgused ülesandeid Pärnumaa. lk 118-121

(rakendab õpitut ülesannete iseseisval lahendamisel, tutvub elulisis ülesandeid lahendades Pärnumaaga)

1. Kodutöö kontrollimine. TV lk 86 №154, 155

2. Kordamine

TV lk 80 №143

ÕP lk 119 №456(lõpeta)

y = (9200 – 1300 · 2) : 2 = 3300

h = 700 + 50 · 300 : 100 = 850

Vastus. Kihnu saar on kuni 3300 meetrit lai, kõrgeim punkt on 850 sentimeetrit üle merepinna.

3. Mitmesusgused ülesandeid Pärnumaa. lk 118-121

Mitme suguseid ülesandeid. Pärnumaa (1) – Opiq

ÕP lk 119 №457

Kod.Ül 05.06

TV lk 87 №156, 157

# data[].attributes.body
Kod. Ül. 04.06

TV H 151, 152

# data[].attributes.body
Kordamine

(õpilased haiged)

# data[].attributes.body
Kümnendmurru jagamine kümnendmurruga. lk 112-113

1. Kodutöö kontrollimine. TV H 135, 136

2. Kordamine

Mitmesuguseid ülesndeid - 4 kl - õp lk 120 №456

Aritmeetiline keskmine. lk 110-111

ÕP lk 111 №388

Korda!

3 Kümnendmurru jagamine kümnendmurruga. lk 112-113

(rakendab kümnendmuurdu kümnendmurruga jagades jagatise põhiomadust; jagab kümnendmurdu kümnendmurruga)

Kümnendmurru jagamine kümnendmurruga (1) – Opiq

Märksõnad: jagamine, korrutamine, pöördtehe, kümnendmurd, naturaalarv, täisosa, murdosa, jäät, arvu järgud, järguühikud

- Tänases tunnis õpime kümnendmurdu jagama kümnendmurruga.

- Uurime kõik võimalused

Jagatise põhiomadus

Kui korrutada või jagada jagatavat ja jagajat ühe ja sama nullist erineva naturaalarvuga, siis jagatise väärtus ei muutu.

ÕP lk 113 №394(2.rida)

Ülesannete lahendamine

№396

Kod. Ül. 03.06

TV H 137, 138

# data[].attributes.body
(Урок с предыдущего дня)

Mitmesusgused ülesandeid Pärnumaa. lk 120-121

(rakendab õpitut ülesannete iseseisval lahendamisel, tutvub elulisis ülesandeid lahendades Pärnumaaga)

1. Kodutöö kontrollimine.TV lk 85 №152, 153

2. Kordamine

3. Mitmesusgused ülesandeid Pärnumaa. lk 120-121

(rakendab õpitut ülesannete iseseisval lahendamisel, tutvub elulisis ülesandeid lahendades Pärnumaaga)

MÄRKSÕNAD:

Ristkülik, ruut, pindala, ümbermõõt, osa, tervik, tehete järjekord, tähe arvväärtus

Mitme suguseid ülesandeid. Pärnumaa (1) – Opiq

ÕP lk 116 №447

Sinine- ülevalt alla jaotades:

6 ∙ 8 + 16 ∙ 17 + 6 ∙ 8 = 48 + 272 + 48 = 272 + 96 = 368 (m2 )

4. Ülesannete lahendamine

ÕP lk 120 №456

Kod.Ül 03.06

TV lk 86 №154, 155

# data[].attributes.body
(Встреча со спасателями)

Kümnendmurru jagamine kümnendmurruga. lk 112-113

1. Kodutöö kontrollimine. TV H 131, 132, 134

2. Kordamine

Mitmesuguseid ülesndeid - 4 kl - õp lk 120 №456

Aritmeetiline keskmine. lk 110-111

ÕP lk 111 №388

Korda!

3 Kümnendmurru jagamine kümnendmurruga. lk 112-113

(rakendab kümnendmuurdu kümnendmurruga jagades jagatise põhiomadust; jagab kümnendmurdu kümnendmurruga)

Kümnendmurru jagamine kümnendmurruga (1) – Opiq

Märksõnad: jagamine, korrutamine, pöördtehe, kümnendmurd, naturaalarv, täisosa, murdosa, jäät, arvu järgud, järguühikud

- Tänases tunnis õpime kümnendmurdu jagama kümnendmurruga.

- Uurime kõik võimalused

Jagatise põhiomadus

Kui korrutada või jagada jagatavat ja jagajat ühe ja sama nullist erineva naturaalarvuga, siis jagatise väärtus ei muutu.

ÕP lk 113 №394(2.rida)

Ülesannete lahendamine

№396

Kod. Ül. 02.06

TV H 135, 136

# data[].attributes.body
(Встреча со спасателями)

Mitmesusgused ülesandeid Pärnumaa. lk 120-121

(rakendab õpitut ülesannete iseseisval lahendamisel, tutvub elulisis ülesandeid lahendades Pärnumaaga)

1. Kodutöö kontrollimine.TV lk 85 №152, 153

2. Kordamine

3. Mitmesusgused ülesandeid Pärnumaa. lk 120-121

(rakendab õpitut ülesannete iseseisval lahendamisel, tutvub elulisis ülesandeid lahendades Pärnumaaga)

MÄRKSÕNAD:

Ristkülik, ruut, pindala, ümbermõõt, osa, tervik, tehete järjekord, tähe arvväärtus

Mitme suguseid ülesandeid. Pärnumaa (1) – Opiq

ÕP lk 116 №447

Sinine- ülevalt alla jaotades:

6 ∙ 8 + 16 ∙ 17 + 6 ∙ 8 = 48 + 272 + 48 = 272 + 96 = 368 (m2 )

4. Ülesannete lahendamine

ÕP lk 120 №456

Kod.Ül 02.06

TV lk 86 №154, 155

# data[].attributes.body
Kümnendmurru jagamine kümnendmurruga. lk 112-113

1. Kodutöö kontrollimine. TV H 130, 133

2. Kordamine

Mitmesuguseid ülesndeid - 4 kl - õp lk 118 №451 (7, 8), 456

Aritmeetiline keskmine. lk 110-111

Keskmise kiiruse arvutamiseks tuleb läbitud tee pikkus jagada selleks kulunud ajaga

ÕP lk 111 №388

Korda!

3 Kümnendmurru jagamine kümnendmurruga. lk 112-113

(rakendab kümnendmuurdu kümnendmurruga jagades jagatise põhiomadust; jagab kümnendmurdu kümnendmurruga)

Kümnendmurru jagamine kümnendmurruga (1) – Opiq

Märksõnad: jagamine, korrutamine, pöördtehe, kümnendmurd, naturaalarv, täisosa, murdosa, jäät, arvu järgud, järguühikud

- Tänases tunnis õpime kümnendmurdu jagama kümnendmurruga.

- Uurime kõik võimalused

Jagatise põhiomadus

Kui korrutada või jagada jagatavat ja jagajat ühe ja sama nullist erineva naturaalarvuga, siis jagatise väärtus ei muutu.

ÕP lk 112 №391

№392

Esmalt on jagatavat ja jagajat korrutatud 10-ga, seejärel on jagatud naturaalarvuga.

ÕP lk 113 №393

Esmalt on jagatav ja jagaja korrutatud 100-ga, seejärel on jagatud naturaalarvuga.

Ülesannete lahendamine

ÕP №394, 396

Kod. Ül. 01.06

TV H 131, 132, 134

# data[].attributes.body
Mitmesusgused ülesandeid Pärnumaa. lk 118-121

(rakendab õpitut ülesannete iseseisval lahendamisel, tutvub elulisis ülesandeid lahendades Pärnumaaga)

1. Kodutöö kontrollimine. TV lk 76 №134, 135

2. Kordamine

TV lk 75 №133

3. Mitmesusgused ülesandeid Pärnumaa. lk 118-121

(rakendab õpitut ülesannete iseseisval lahendamisel, tutvub elulisis ülesandeid lahendades Pärnumaaga)

MÄRKSÕNAD:

Ristkülik, ruut, pindala, ümbermõõt, osa, tervik, tehete järjekord, tähe arvväärtus

PÄRNUMAA ASUKOHT jA SÜMBOOLIKA

Mitme suguseid ülesandeid. Pärnumaa (1) – Opiq

ÕP lk 118 №451(7, 8)

4. Ülesannete lahendamine

ÕP lk 116 №447

Sinine- ülevalt alla jaotades:

6 ∙ 8 + 16 ∙ 17 + 6 ∙ 8 = 48 + 272 + 48 = 272 + 96 = 368 (m2 )

ÕP lk 117 №444

Kod.Ül 01.06

TV lk 85 №152, 153

# data[].attributes.body
Aritmeetiline keskmine. lk 110-111

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP lk 111 №382(2, 4, 6), 386+TV H 128. 129

2. Kordamine

Mitmesuguseid ülesndeid - 4 kl - õp lk 118 №452 (4, 5, 6)

3 .Aritmeetiline keskmine. lk 110-111

(tunneb keeskmise kiiruse ja aritmeetilise keskmise mõistet)

Aritmeetiline keskmine – Opiq

Märksõnad: kiirus, aeg, teepikkus, keskmine kiirus, aritmeetiline keskmine

-Tänases tunnis saame veel teada, mis on arvude aritmeetiline kaskmine ja õpime seda ka arvutama.

Korda!

Keskmise kiiruse arvutamiseks tuleb läbitud tee pikkus jagada selleks kulunud ajaga

Ülesannete lahendamine

№387

Kod. Ül. 29.05

TV H 130, 133

# data[].attributes.body
Mitmesusgused ülesandeid Pärnumaa. lk 118-121

(rakendab õpitut ülesannete iseseisval lahendamisel, tutvub elulisis ülesandeid lahendades Pärnumaaga)

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP lk 119 №454+ TV lk 78 №137

2. Kordamine

TV lk 75 №133

3. Mitmesusgused ülesandeid Pärnumaa. lk 118-121

(rakendab õpitut ülesannete iseseisval lahendamisel, tutvub elulisis ülesandeid lahendades Pärnumaaga)

MÄRKSÕNAD:

Ristkülik, ruut, pindala, ümbermõõt, osa, tervik, tehete järjekord, tähe arvväärtus

PÄRNUMAA ASUKOHT jA SÜMBOOLIKA

Mitme suguseid ülesandeid. Pärnumaa (1) – Opiq

ÕP lk 118 №451(4, 5, 6)

4. Ülesannete lahendamine

ÕP lk 116 №447

roosa-ülevalt alla jaotades:

7 ∙ 16 + 16 ∙ 9 + 7 ∙ 16 = 112 + 144 + 112 = 368 (m2 )

Sinine- ülevalt alla jaotades:

6 ∙ 8 + 16 ∙ 17 + 6 ∙ 8 = 48 + 272 + 48 = 272 + 96 = 368 (m2 )

ÕP lk 117 №444

Kod.Ül 29.05

TV lk 76 №134, 135

# data[].attributes.body
Aritmeetiline keskmine. lk 110-111

1. Kodutöö kontrollimine. TV lk 56

2. Kordamine

ÕP lk 138 №508(1, 2, 3)

3.Aritmeetiline keskmine. lk 110-111

(tunneb keeskmise kiiruse ja aritmeetilise keskmise mõistet)

Aritmeetiline keskmine – Opiq

Märksõnad: kiirus, aeg, teepikkus, keskmine kiirus, aritmeetiline keskmine

-Tänases tunnis saame veel teada, mis on arvude aritmeetiline kaskmine ja õpime seda ka arvutama.

Õp lk 110 №380 (lahendus)

Näide lk 110

Keskmise kiiruse arvutamiseks tuleb läbitud tee pikkus jagada selleks kulunud ajaga

Ülesannete lahendamine

Õp lk 111 №381

№382(1, 3, 5)

№384

Kod. Ül. 28.05

ÕP lk 111 №382(2, 4, 6), 386+TV H 128. 129

# data[].attributes.body
Mitmesusgused ülesandeid Pärnumaa. lk 118-121

(rakendab õpitut ülesannete iseseisval lahendamisel, tutvub elulisis ülesandeid lahendades Pärnumaaga)

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP lk 117 №446, №450

2. Kordamine

TV lk 75 №133

3. Mitmesusgused ülesandeid Pärnumaa. lk 118-121

(rakendab õpitut ülesannete iseseisval lahendamisel, tutvub elulisis ülesandeid lahendades Pärnumaaga)

MÄRKSÕNAD:

Ristkülik, ruut, pindala, ümbermõõt, osa, tervik, tehete järjekord, tähe arvväärtus

PÄRNUMAA ASUKOHT jA SÜMBOOLIKA

Mitme suguseid ülesandeid. Pärnumaa (1) – Opiq

ÕP lk 118 №451(4, 5, 6)

4. Ülesannete lahendamine

ÕP lk 116 №447

kollane-ülevalt alla jaotades:

15 ∙ 20 + 10 ∙ 10 = 300 + 100 = 400 (m2 )

roosa-ülevalt alla jaotades:

7 ∙ 16 + 16 ∙ 9 + 7 ∙ 16 = 112 + 144 + 112 = 368 (m2 )

Sinine- ülevalt alla jaotades:

6 ∙ 8 + 16 ∙ 17 + 6 ∙ 8 = 48 + 272 + 48 = 272 + 96 = 368 (m2 )

ÕP lk 117 №444

Kod.Ül 28.05

ÕP lk 119 №454+ TV lk 78 №137

# data[].attributes.body
(Peaproov Kevadkontsert)

Kümnendmurru jagamine naturaalarvuga. lk 108-109

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP lk 109 №375(3-4), №379

2. Kordamine

3. Kümnendmurru jagamine naturaalarvuga. lk 108-109

(õpilane jagab kümnendmurdu naturaalarvuga)

Kümnendmurru jagamine naturaalarvuga – Opiq

Märksõnad: korrutamine, jagamine, pöördtehe, kümnendmurd, täisosa, murdosa, jääk, arvu järgud, järgühikud

-Tänases tunnis õpime kümnendmurdu jagama naturaalarvuga.

Ülesannete lahendamine

ÕP lk 109 №374(3.rida)

Kod. Ül. 27.05

TV lk 56

# data[].attributes.body
(Peaproov Kevadkontsert)

Pindala ja ümbermõõdu leidmine. lk 116-117

(teab, milline hulknurk on kolmnurk, leiab hulknurga ümbermõõtu, eristab erikülgset ja võrdkülgset kolmnurka, teisendab pikkusühiku, joonestab sirkli ja joonlaua abil võrdkülgset kolmnurka)

1. Kodutöö kontrollimine. TV lk 63 №105, 106, TV lk 65 №111

2. Kordamine

TV lk 65 №114(lõpeta)

Pindala ja ümbermõõdu leidmine (2) – Opiq

3. Pindala ja ümbermõõdu leidmine. lk 116-117

(arvutab risküliku ja ruudu ümbermõõtu ning pindala, joonestab nurklaua abilristküliku ja ruutu, teisendab pindalaühikud)

MÄRKSÕNAD:

Ristkülik, ruut, pindala, ümbermõõt, ristküliku ja ruudu joonestamine, pindalaühikud

4. Ülesannete lahendamine

ÕP lk 117 №445

Kod.Ül 27.05

TV lk 65 №112, TV lk 66 №116

# data[].attributes.body
Õppereis

# data[].attributes.body
Õppereis

# data[].attributes.body
Spordipäev

Kümnendmurru jagamine naturaalarvuga. lk 108-109

# data[].attributes.body
Spordipäev

Pindala ja ümbermõõdu leidmine. lk 116-117

# data[].attributes.body
Kümnendmurru jagamine naturaalarvuga. lk 108-109

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP lk 109 №373(2.rida), №374(2.rida), №378

2. Kordamine

Matemaatika test

bit.ly/Tamkor26

3. Kümnendmurru jagamine naturaalarvuga. lk 108-109

(õpilane jagab kümnendmurdu naturaalarvuga)

Kümnendmurru jagamine naturaalarvuga – Opiq

Märksõnad: korrutamine, jagamine, pöördtehe, kümnendmurd, täisosa, murdosa, jääk, arvu järgud, järgühikud

-Tänases tunnis õpime kümnendmurdu jagama naturaalarvuga.

Ülesannete lahendamine

ÕP lk 109 №374(3.rida)

Kod. Ül. 22.05

ÕP lk 109 №375(3-4), №379

# data[].attributes.body
Pindala ja ümbermõõdu leidmine. lk 116-117

(teab, milline hulknurk on kolmnurk, leiab hulknurga ümbermõõtu, eristab erikülgset ja võrdkülgset kolmnurka, teisendab pikkusühiku, joonestab sirkli ja joonlaua abil võrdkülgset kolmnurka)

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP lk 117 №446, №450

2. Kordamine

TV lk 65 №114(lõpeta)

Pindala ja ümbermõõdu leidmine (2) – Opiq

3. Pindala ja ümbermõõdu leidmine. lk 116-117

(arvutab risküliku ja ruudu ümbermõõtu ning pindala, joonestab nurklaua abilristküliku ja ruutu, teisendab pindalaühikud)

MÄRKSÕNAD:

Ristkülik, ruut, pindala, ümbermõõt, ristküliku ja ruudu joonestamine, pindalaühikud

4. Ülesannete lahendamine

ÕP lk 117 №445

Kod.Ül 22.05

TV lk 63 №105, 106, TV lk 65 №111

# data[].attributes.body
Kümnendmurru jagamine naturaalarvuga. lk 108-109

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP lk 107 №365(5, 8,) +TV H120, 117

2. Kordamine

Matemaatika test

bit.ly/Tamkor26

3. Kümnendmurru jagamine naturaalarvuga. lk 108-109

(õpilane jagab kümnendmurdu naturaalarvuga)

Kümnendmurru jagamine naturaalarvuga – Opiq

Märksõnad: korrutamine, jagamine, pöördtehe, kümnendmurd, täisosa, murdosa, jääk, arvu järgud, järgühikud

-Tänases tunnis õpime kümnendmurdu jagama naturaalarvuga.

ÕP lk 108 №372

Lahendus 1

Lahendus 2

ÕP lk 109 Näidis

Ülesannete lahendamine

ÕP lk 109 №373(1.rida)

ÕP lk 109 №374(1.rida)

ÕP lk 109 №375(1-2)

Kod. Ül. 21.05

ÕP lk 109 №373(2.rida), №374(2.rida), №378

# data[].attributes.body
Pindala ja ümbermõõdu leidmine. lk 116-117

(teab, milline hulknurk on kolmnurk, leiab hulknurga ümbermõõtu, eristab erikülgset ja võrdkülgset kolmnurka, teisendab pikkusühiku, joonestab sirkli ja joonlaua abil võrdkülgset kolmnurka)

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP lk 115 №438(1), ÕP lk 116 №441

2. Kordamine

ARVUTA PEAST

Pindala ja ümbermõõdu leidmine (2) – Opiq

3. Pindala ja ümbermõõdu leidmine. lk 116-117

(arvutab risküliku ja ruudu ümbermõõtu ning pindala, joonestab nurklaua abilristküliku ja ruutu, teisendab pindalaühikud)

MÄRKSÕNAD:

Ristkülik, ruut, pindala, ümbermõõt, ristküliku ja ruudu joonestamine, pindalaühikud

ÕP lk 115 №437

4 х 5 = 20m²- 1 tuba

4 х 4 = 16m²- 2 tuba

4 х 3 = 12m²- 3 tuba

20+16+ 12= 48m²

8 х 48 = 384€-lagede valgendamise eest

9 х 48 = 432€-põrandate värvimise eest

384+432= 816€-kogu töö eest

4. Ülesannete lahendamine

ÕP lk 116 №442(lõpeta)

ÕP lk 117 №445

Kod.Ül 21.05

ÕP lk 117 №446, №450

# data[].attributes.body
Kümnendmurru korrutamine ja jagamine järgühikuga 0,1; 0,01; 0, 001;.... lk 106-107

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP lk 107 №365(3, 6, 9), №371+TV H119, 116

2. Kordamine

ÕP lk 107 №365(2)

3. Kümnendmurru korrutamine ja jagamine järgühikuga 0,1; 0,01; 0, 001;.... lk 106-107

(korrutab ja jagab kümnendmurdu järgühikuga 0,1; 0,01; 0, 001;....; ssab tagasisidet õpitu omanadamise kohta)

Kümnendmurru korrutamine ja jagamine järguühikuga 0,1; 0,01; 0,001; ... (1) – Opiq

Märksõnad: arvu järgud, järgühikud, kümnendkohad, korrutamine, jagamine

-Tänases tunnis õpime kümnendmurdu korrutama ja jagama järguühikuga 0,1; 0,01; 0,001; ...

- Kirjuta pealkiri.

Kümnendmurru korrutamine ja jagamine järguühikuga 0,1; 0,01; 0,001; ...

Ennem korda!

Kümnendmurru korrutamisel järguühikuga 0,1; 0,01; 0,001; ... tuleb kümnendmurrus viia koma nii mitu kohta vasakule, kui mitu nulli on järguühikus.

Kümnendmurru jagamisel järguühikuga 0,1; 0,01; 0,001; ... tuleb kümnendmurrus viia koma nii mitu kohta paremale, kui mitu nulli on järguühikus.

Kod. Ül. 20.05

ÕP lk 107 №365(5, 8,) +TV H120, 117

# data[].attributes.body
Pindala ja ümbermõõdu leidmine. lk 116-117

(teab, milline hulknurk on kolmnurk, leiab hulknurga ümbermõõtu, eristab erikülgset ja võrdkülgset kolmnurka, teisendab pikkusühiku, joonestab sirkli ja joonlaua abil võrdkülgset kolmnurka)

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP lk 114 №432, №433

2. Kordamine

ARVUTA PEAST

Pindala ja ümbermõõdu leidmine (2) – Opiq

3. Pindala ja ümbermõõdu leidmine. lk 114-115

(arvutab risküliku ja ruudu ümbermõõtu ning pindala, joonestab nurklaua abilristküliku ja ruutu, teisendab pindalaühikud)

MÄRKSÕNAD:

Ristkülik, ruut, pindala, ümbermõõt, ristküliku ja ruudu joonestamine, pindalaühikud

VESTLUS ristkükikutest igapäevaelus

ANIMATSIOON

ÕP lk 115 №437

4. Ülesannete lahendamine

ÕP lk 114 №431

ÕP lk 116 №439

ÕP lk 116 №442

ÕP lk 117 №445

Kod.Ül 20.05

ÕP lk 115 №438(1), ÕP lk 116 №441

# data[].attributes.body
Kümnendmurru korrutamine ja jagamine järgühikuga 0,1; 0,01; 0, 001;.... lk 106-107

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP lk 107 №365(1, 4, 7), №366+TV H114, 115

2. Kordamine

ÕP lk 107 №365(2, 5, 8),

3. Kümnendmurru korrutamine ja jagamine järgühikuga 0,1; 0,01; 0, 001;.... lk 106-107

(korrutab ja jagab kümnendmurdu järgühikuga 0,1; 0,01; 0, 001;....; ssab tagasisidet õpitu omanadamise kohta)

Kümnendmurru korrutamine ja jagamine järguühikuga 0,1; 0,01; 0,001; ... (1) – Opiq

Märksõnad: arvu järgud, järgühikud, kümnendkohad, korrutamine, jagamine

-Tänases tunnis õpime kümnendmurdu korrutama ja jagama järguühikuga 0,1; 0,01; 0,001; ...

- Kirjuta pealkiri.

Kümnendmurru korrutamine ja jagamine järguühikuga 0,1; 0,01; 0,001; ...

Ennem korda!

Kümnendmurru korrutamisel järguühikuga 0,1; 0,01; 0,001; ... tuleb kümnendmurrus viia koma nii mitu kohta vasakule, kui mitu nulli on järguühikus.

Kümnendmurru jagamisel järguühikuga 0,1; 0,01; 0,001; ... tuleb kümnendmurrus viia koma nii mitu kohta paremale, kui mitu nulli on järguühikus.

ÕP lk 107 №368

0,1x60=6(l)- ühes minutis

6x60=360(l)- ühes tunnis

24x3600=86400(l)-1 õõpäevas

№369

3,5 : 0,1 = 35(k)

3,5 : 0,1 = 35(p) - jätkub kuivtoidust

300g = 0,3kg

0,3 : 0,01 = 30(p)- jätkub konservist

№370

0,1 x 9,1 = 0,91(€)

Kod. Ül. 19.05

ÕP lk 107 №365(3, 6, 9), №371+TV H119, 116

# data[].attributes.body
Pindala ja ümbermõõdu leidmine. lk 113-115

(teab, milline hulknurk on kolmnurk, leiab hulknurga ümbermõõtu, eristab erikülgset ja võrdkülgset kolmnurka, teisendab pikkusühiku, joonestab sirkli ja joonlaua abil võrdkülgset kolmnurka)

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP lk 112 №428+TV lk 63 №130, 132

2. Kordamine

TV lk 76 №134

ÕP lk 113 №428

3. Pindala ja ümbermõõdu leidmine. lk 114-115

(arvutab risküliku ja ruudu ümbermõõtu ning pindala, joonestab nurklaua abilristküliku ja ruutu, teisendab pindalaühikud)

MÄRKSÕNAD:

Ristkülik, ruut, pindala, ümbermõõt, ristküliku ja ruudu joonestamine, pindalaühikud

VESTLUS ristkükikutest igapäevaelus

ANIMATSIOON

Pindala ja ümbermõõdu leidmine (1) – Opiq

4. Ülesannete lahendamine

ÕP lk 114 №431

ÕP lk 115 №434

ÕP lk 115 №435

ÕP lk 115 №438

Kod.Ül 19.05

ÕP lk 114 №432, №433

# data[].attributes.body
Kümnendmurru korrutamine ja jagamine järgühikuga 0,1; 0,01; 0, 001;.... lk 106-107

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP lk 99 №336(10, 11, 12), №347+TV H111

2. Kordamine

Kolmnurga joonestamine antud külgede järgi - 4 kl

ÕP lk 10 №353

3. Kümnendmurru korrutamine ja jagamine järgühikuga 0,1; 0,01; 0, 001;.... lk 106-107

(korrutab ja jagab kümnendmurdu järgühikuga 0,1; 0,01; 0, 001;....; ssab tagasisidet õpitu omanadamise kohta)

Kümnendmurru korrutamine ja jagamine järguühikuga 0,1; 0,01; 0,001; ... (1) – Opiq

Märksõnad: arvu järgud, järgühikud, kümnendkohad, korrutamine, jagamine

-Tänases tunnis õpime kümnendmurdu korrutama ja jagama järguühikuga 0,1; 0,01; 0,001; ...

- Kirjuta pealkiri.

Kümnendmurru korrutamine ja jagamine järguühikuga 0,1; 0,01; 0,001; ...

Ennem korda!

Korrutades kümnendmurdu järguühikuga 10, 100, 1000, ..., tuleb koma viia nii mitu kohta paremale, kui mitu nulli on järguühikus.

Jagades kümnendmurdu järguühikuga 10, 100, 1000, ..., tuleb koma viia nii mitu kohta vasakule, kui mitu nulli on järguühikus.

Kasutades kümnendmurru kümnendmurruga korrutamise eeskirja, saame järgmised korrutised:

0,1 ⋅ 15,32 = 1,532
0,01 ⋅ 15,32 = 0,1532
0,001 ⋅ 15,32 = 0,01532​​

Kümnendmurru korrutamisel järguühikuga 0,1; 0,01; 0,001; ... tuleb kümnendmurrus viia koma nii mitu kohta vasakule, kui mitu nulli on järguühikus.

ÕP lk 107 №363

Kümnendmurru jagamisel järguühikuga 0,1; 0,01; 0,001; ... tuleb kümnendmurrus viia koma nii mitu kohta paremale, kui mitu nulli on järguühikus.

16,24 : 0,1 = 162,4

0,1725 : 0,01 = 17,25

37,38 : 0,001 = 37 380

ÕP lk 107 №364

Kod. Ül. 18.05

ÕP lk 107 №365(1, 4, 7), №366+TV H114, 115

# data[].attributes.body
Erikülgse kolmnurga joonestamine. lk 108-113

(teab, milline hulknurk on kolmnurk, leiab hulknurga ümbermõõtu, eristab erikülgset ja võrdkülgset kolmnurka, teisendab pikkusühiku, joonestab sirkli ja joonlaua abil võrdkülgset kolmnurka)

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP lk 112 №422+TV lk 63 №105, 106

2. Kordamine

Erikülgse kolmnurga joonestamine – Opiq

ÕP lk 109 №414

3. Erikülgse kolmnurga joonestamine. lk 108-109

(selgitab, millal saab kolmnurka joonestada, joonestab sirkli ja joonlaua abil erikülgset kolmnurka antud külgede järgi, leiab kolmnurga ümbermõõtu)

MÄRKSÕNAD:

Kolmnurga joonestamine antud külgede järgi, kolmnurga külgede reegel, kolmnurga ümbermõõt, erikülgne kolmnurk, võrdkülgne kolmnurk

ÕP lk 109 №409

Kolmnurga külgede reegel -ÕP lk 109

3.2 Ülesannete lahendamine

ÕP lk 113 №425

Kod.Ül 18.05

ÕP lk 112 №428+TV lk 63 №130, 132

# data[].attributes.body
Kümnendmurdude korrutamine. lk 100-101

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP lk 100 №344, №350+TV H109, 110

2. Kordamine

Erikülgse kolmnurga joonestamine-4kl

3. Kümnendmurdude korrutamine. lk 100-101

(rakendab kümnenmurde korrutades korrutmisseadusi, leiab kümnendmurru ruutu ja kuupi; lahendab tekstülesandeid)

Kümnendmurdude korrutamine (2) – Opiq

Märksõnad: arvu järgud, rgühikud, kümnendkohad, korrutamin, osakorrutis, tegur, täisosa, murdosa, korrutamisseadused, arvu ruut, arvu kuup

ÕP lk 101 №352

Kod. Ül. 15.05

ÕP lk 99 №336(10, 11, 12), №347+TV H111

# data[].attributes.body
Erikülgse kolmnurga joonestamine. lk 108-113

(teab, milline hulknurk on kolmnurk, leiab hulknurga ümbermõõtu, eristab erikülgset ja võrdkülgset kolmnurka, teisendab pikkusühiku, joonestab sirkli ja joonlaua abil võrdkülgset kolmnurka)

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP lk 109 №410, 412

2. Kordamine

ÕP lk 111 №417

3. Erikülgse kolmnurga joonestamine. lk 108-109

(selgitab, millal saab kolmnurka joonestada, joonestab sirkli ja joonlaua abil erikülgset kolmnurka antud külgede järgi, leiab kolmnurga ümbermõõtu)

MÄRKSÕNAD:

Kolmnurga joonestamine antud külgede järgi, kolmnurga külgede reegel, kolmnurga ümbermõõt, erikülgne kolmnurk, võrdkülgne kolmnurk

3.1 Animatsioon erikülgse kolmnurga joonestamisest

Erikülgse kolmnurga joonestamine – Opiq

Animatsioon

ÕP lk 109 №409

Kolmnurga külgede reegel -ÕP lk 109

3.2 Ülesannete lahendamine

ÕP lk 109 №413

Kod.Ül 15.05

ÕP lk 112 №422+TV lk 63 №105, 106

# data[].attributes.body
Kümnendmurdude korrutamine. lk 100-101

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP lk 100 №346 (3., 4.), №343(2. rida)+TV H107, 108H105, 106

2. Kordamine

ÕP lk 100 №337(7, 8, 9)

3. Kümnendmurdude korrutamine. lk 100-101

(rakendab kümnenmurde korrutades korrutmisseadusi, leiab kümnendmurru ruutu ja kuupi; lahendab tekstülesandeid)

Kümnendmurdude korrutamine (2) – Opiq

Märksõnad: arvu järgud, rgühikud, kümnendkohad, korrutamin, osakorrutis, tegur, täisosa, murdosa, korrutamisseadused, arvu ruut, arvu kuup

ÕP lk 101 №349

Kod. Ül. 14.05

ÕP lk 100 №344, №350+TV H109, 110

# data[].attributes.body
Erikülgse kolmnurga joonestamine. lk 108-113

(selgitab, millal saab kolnurka joonestada; joonestab sirkli ja joonlaua abil erikülgset kolmnurka antud külgede järgi; leiab kolmnurga ümbermõõt)

1. Kodutöö kontrollimine.

2. Kordamine

ÕP lk 107 №404(4, 5, 6)

3. Erikülgse kolmnurga joonestamine. lk 108-113

( joonestab sirkli ja joonlaua abil erikülgset kolmnurka antud külgede järgi)

MÄRKSÕNAD:

kolmnurga joonestamine antud külgede järgi, kolmnurga külgede reegel, kolmnurga ümbermõõt, erikülgne kolmnurk, võrdkülgne ümbermõõt

3.1 Animatsioon erikülgse kolmnurga joonestamisest

Erikülgse kolmnurga joonestamine – Opiq

ÕP lk 108 №406

3.2 Ülesannete lahendamine

ÕP lk 108 №407

ÕP lk 108 №408

Animatsioon

Erikülgse kolmnurga joonestamine – Opiq

ÕP lk 109 №409

Kolmnurga külgede reegel -ÕP lk 109

Kod.Ül 14.05

ÕP lk 109 №410, 412+ Võta kooli kaasa sirkel ja nurklaud

# data[].attributes.body
Kümnendmurdude korrutamine. lk 100-101

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP lk 100 №346 (3., 4.), 348 +TV H105, 106

2. Kordamine

Kümnendmurdude korrutamisel

ÕP lk 99 №336 (4, 5, 6)

KORDA!

1. jätame tegurites koma tähele panemata ja leiame saadud naturaalarvude korrutise;

2. eraldame paremalt komaga nii mitu kümnendkohta, kui mitu on neid tegurite murdosades kokku.

ÕP lk 100 №337(1, 2, 3)

3. Kümnendmurdude korrutamine. lk 98-99

(rakendab kümnenmurde korrutades korrutmisseadusi, leiab kümnendmurru ruutu ja kuupi; lahendab tekstülesandeid)

Kümnendmurdude korrutamine (2) – Opiq

Märksõnad: arvu järgud, rgühikud, kümnendkohad, korrutamin, osakorrutis, tegur, täisosa, murdosa, korrutamisseadused, arvu ruut, arvu kuup

- Tänases tunnis harjutame arvu ruudu ja kuubi leidmist

a · a = a ²

a · a · a = a ³ (loe: a kuubis)

ÕP lk 100 №342(5, 6, 7, 8)

№346 (2)

Kod. Ül. 13.05

ÕP lk 100 №346 (3., 4.), №343(2. rida)+TV H107, 108

# data[].attributes.body
Ristküliku ja ruudu joonestamine. lk 112-113

(joonestab plaani riskülikukujulisest vaatest, joonestab ristkülikut ja ruutu, arvutab pindala ja ümbermõõtu)

1. Kodutöö kontrollimine. TV №117, 126

2. Kordamine

ÕP lk 107 №404(1, 2, 3)

3. Ristlüliku ja ruudu joonestamine. lk 112-113

(joonestab plaani riskülikukujulisest vaatest, joonestab ristkülikut ja ruutu, arvutab pindala ja ümbermõõtu)

MÄRKSÕNAD:

Ristkülik, ruut, pindala, ümbermõõt, ristküliku joonestamine, plaanimõõt, hektar, murd

3.1 Joonestamine erinevaid ristkülikuid

Ristküliku ja ruudu joonestamine (2) – Opiq

ÕP lk 112 №422

3.2 Ülesannete lahendamine

ÕP lk 111 №416

№417

№419(1, 2, 3 )

Kod.Ül 13.05

ÕP №421, 428+ + Võta kooli kaasa sirkel ja nurklaud

# data[].attributes.body
Kümnendmurdude korrutamine. lk 100-101

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP lk 99 №334(2) №335 (2., 4. tup.)+TV H103, 104

2. Kordamine

ÕP lk 99 №336

3. Kümnendmurdude korrutamine. lk 98-99

(rakendab kümnenmurde korrutades korrutmisseadusi, leiab kümnendmurru ruutu ja kuupi; lahendab tekstülesandeid)

Kümnendmurdude korrutamine (2) – Opiq

Märksõnad: arvu järgud, rgühikud, kümnendkohad, korrutamin, osakorrutis, tegur, täisosa, murdosa, korrutamisseadused, arvu ruut, arvu kuup

KORDA!

1. Kümnendmurdude korrutamisel

1. jätame tegurites koma tähele panemata ja leiame saadud naturaalarvude korrutise;

2. eraldame paremalt komaga nii mitu kümnendkohta, kui mitu on neid tegurite murdosades kokku.

ÕP lk 100 №337 (1, 2, 3)

- Tänases tunnis harjutame arvu ruudu ja kuubi leidmist

Kahe võrdse arvu korrutist nimetatakse selle arvu ruuduks.

a · a = a ²

9 · 9 = 9² (loe: üheksa ruudus)

9² = 9 · 9 = 81

Kolme võrdse arvu korrutist nimetatakse selle arvu kuubiks.

a · a · a = a ³ (loe: a kuubis)

Näiteks

3 · 3 · 3 = 3³ (loe: kolm kuubis)

3³ = 3 · 3 · 3 = 27

ÕP lk 100 №342(1, 2, 3, 4)

№343(1. rida)

№346 (1)

Kod. Ül. 12.05

ÕP lk 100 №346 (3., 4.), 348 +TV H105, 106

# data[].attributes.body
Ristküliku ja ruudu joonestamine. lk 112-113

(joonestab plaani riskülikukujulisest vaatest, joonestab ristkülikut ja ruutu, arvutab pindala ja ümbermõõtu)

1. Kodutöö kontrollimine. TV №117, 126

2. Kordamine

ÕP lk 107 №404(1, 2, 3)

3. Ristlüliku ja ruudu joonestamine. lk 112-113

(joonestab plaani riskülikukujulisest vaatest, joonestab ristkülikut ja ruutu, arvutab pindala ja ümbermõõtu)

MÄRKSÕNAD:

Ristkülik, ruut, pindala, ümbermõõt, ristküliku joonestamine, plaanimõõt, hektar, murd

3.1 Joonestamine erinevaid ristkülikuid

Ristküliku ja ruudu joonestamine (2) – Opiq

ÕP lk 112 №422

3.2 Ülesannete lahendamine

ÕP lk 111 №416

№417

№419(1, 2, 3 )

Kod.Ül 12.05

ÕP №421, 428+ + Võta kooli kaasa sirkel ja nurklaud

# data[].attributes.body
Kümnendmurdude korrutamine. lk 98-99

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP lk 96 №329(2.-3.tulp) №327+TV H101, 102

2. Kordamine

ÕP lk 96 №328

3. Kümnendmurdude korrutamine. lk 98-99

(teab, kuidas korrutadaa kümnenmurde)

Kümnendmurdude korrutamine (1) – Opiq

Märksõnad: kümnendkohad, korrutamine, osakorrutis, tegur, täisosa, murdosa

- Tänases tunnis õpime korruttama kümnendmurdu kõmnendmurruga

ANIMATSIOON (Kümnendmurdude korrutamine. )

1. Kümnendmurdude korrutamisel

1. jätame tegurites koma tähele panemata ja leiame saadud naturaalarvude korrutise;

2. eraldame paremalt komaga nii mitu kümnendkohta, kui mitu on neid tegurite murdosades kokku.

ÕP lk 99 №334(1)

№335 (1., 3. tup.)

Kod. Ül. 11.05

ÕP lk 99 №334(2) №335 (2., 4. tup.)+TV H103, 104

# data[].attributes.body
Ristküliku ja ruudu joonestamine. lk 110-111

(joonestab nurklaua abil soovitud küljepikkustega ristkülikut, joonestab plaani)

1. Kodutöö kontrollimine ÕP №391, 400

2. Kordamine

ÕP lk 105 №396

3. Ristlüliku ja ruudu joonestamine. lk 110-111

(joonestab nurklaua abil soovitud küljepikkustega ristkülikut, joonestab plaan)

MÄRKSÕNAD:

Ristkülik, ruut, joonestamine, nurklaud, toa plaan, plaanimõõt

3.1 Plaan ja plaanimõõt ehk mõõtkava

Ristküliku ja ruudu joonestamine (1) – Opiq

ÕP lk 110 - mööbli paigutamine tuppa

3.2 Ristlüliku joonestamine

ÕP lk 111 (loe ja joonesta)

ÕP lk 111 №416

№417

Kod.Ül 11.05

TV №117, 126

# data[].attributes.body
Kümnendmurru korrutamine naturaalarvuga lk 96-97

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP lk 96 №320, №326+TV H99, 100

2. Kordamine

Kolmnurga ümbermõõt. - 4 kl

3. Kümnendmurru korrutamine naturaalarvuga lk 96-97

(kinnistab kümnenmurru naturaalarvuga korrutamise oskust, lahendab tekstiülesandeid)

Kümnendmurru korrutamine naturaalarvuga (2) – Opiq

Märksõnad: arvu järgud, järguühikud, kümnendkohad, korrutamine, osakorrutis

- Tänases tunnis lahendame tekstiülesandeid

KORDA!

1. korrutame arve nagu naturaalarve, pööramata komale tähelepanu;

2. eraldame komaga arvu lõpust nii mitu kümnendkohta, kui mitu on neid kümnendmurrus.

ÕP lk 97 №329(1.tulp)

ÕP lk 96 №325

Kod. Ül. 08.05

ÕP lk 96 №329(2.-3.tulp) №327+TV H101, 102

# data[].attributes.body
Kolmnurk. Kolmnurga ümbermõõt. lk 104-107

(teab kolmnurga külgede, tippude ja nurkade arvu, kolmnurga ümbermõõdu valemeid, toob näitesid kolmnurkadest meie ümber, eristab erikülgest ja võrdkülgset kolmnurka, arvutab kolmnurga ümbermõõtu)

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP lk 104 №394 + TV lk 70

2. Kordamine

ÕP lk 102 №389

3. Kolmnurk. Kolmnurga ümbermõõt . lk 105-107

(teab kolmnurga külgede, teab tippude ja nurkade arvu,

teab kolmnurga ümbermõõdu valemeid, toob näitesid kolmnurkadest meie ümber, eristab erikülgest ja võrdkülgset kolmnurka, arvutab kolmnurga ümbermõõtu)

MÄRKSÕNAD:

Kolmnurk, võrdkülgne kolmnurk, erikülgne kolmnurk, kolmnurga ümbermõõt, perimeeter

3.1 Erikülgne ja võrdkülgne kolmnurk

-PEAN MEELES! reeglid lk 104

Kolmnurk. Kolmnurga ümbermõõt (1) – Opiq

3.1 Ülesannete lahendamine

ÕP lk 106 №399

Kod.Ül 08.05

ÕP №391, 400

# data[].attributes.body
Iseseisva õppimise päev

# data[].attributes.body
Isesesva õppimise päev

# data[].attributes.body
Kümnendmurru korrutamine naturaalarvuga lk 96-97

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP lk 95 №319(2. rida), №323+TV H92, 98

2. Kordamine

Kolmnurga ümbermõõt. - 4 kl

3. Kümnendmurru korrutamine naturaalarvuga lk 96-97

(kinnistab kümnenmurru naturaalarvuga korrutamise oskust, lahendab tekstiülesandeid)

Kümnendmurru korrutamine naturaalarvuga (2) – Opiq

Märksõnad: arvu järgud, järguühikud, kümnendkohad, korrutamine, osakorrutis

- Tänases tunnis lahendame tekstiülesandeid

KORDA!

1. korrutame arve nagu naturaalarve, pööramata komale tähelepanu;

2. eraldame komaga arvu lõpust nii mitu kümnendkohta, kui mitu on neid kümnendmurrus.

ÕP lk 96 №321

ÕP lk 96 №324

Kod. Ül. 06.05

ÕP lk 96 №320, №326+TV H99, 100

# data[].attributes.body
Kolmnurk. Kolmnurga ümbermõõt. lk 104-105

(teab kolmnurga külgede, tippude ja nurkade arvu, kolmnurga ümbermõõdu valemeid, toob näitesid kolmnurkadest meie ümber, eristab erikülgest ja võrdkülgset kolmnurka, arvutab kolmnurga ümbermõõtu)

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP №372+ TV №112

2. Kordamine

3. Kolmnurk. Kolmnurga ümbermõõt . lk 104-105

(teab kolmnurga külgede, teab tippude ja nurkade arvu, teab kolmnurga ümbermõõdu valemeid, toob näitesid kolmnurkadest meie ümber, eristab erikülgest ja võrdkülgset kolmnurka, arvutab kolmnurga ümbermõõtu)

MÄRKSÕNAD:

Kolmnurk, võrdkülgne kolmnurk, erikülgne kolmnurk, kolmnurga ümbermõõt, perimeeter

3.1 Erikülgne ja võrdkülgne kolmnurk

- tekst +reeglid lk 104

Kolmnurk. Kolmnurga ümbermõõt (1) – Opiq

3.1 Ülesannete lahendamine

ÕP lk 104 №392

ÕP lk 104 №393

ÕP lk 104 №395

ÕP lk 105 №396

Kod.Ül 06.05

ÕP lk 104 №394 + TV lk 70

# data[].attributes.body
Kümnendmurru korrutamine naturaalarvuga lk 94-95

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP lk 93 №308, №312+TV H90, 96

2. Kordamine

ÕP lk 93 №311

3. Kümnendmurru korrutamine naturaalarvuga lk 94-95

(õpilane korrutab kümnenmurdu naturaalarvuga)

Kümnendmurru korrutamine naturaalarvuga (1) – Opiq

Märksõnad: arvu järgud, järguühikud, kümnendkohad, korrutamine, osakorrutis

- Tänases tunnisgi õpimegi kümnendmurdu korrutama mistahes naturaalarvuga

- teksi lugemine ÕP lk 94 №316

1. korrutame arve nagu naturaalarve, pööramata komale tähelepanu;

2. eraldame komaga arvu lõpust nii mitu kümnendkohta, kui mitu on neid kümnendmurrus.

ÕP lk 95 №318

№319(1.rida)

ÕP lk 96 №322

Kod. Ül. 05.05

ÕP lk 95 №319(2. rida), №323+TV H92, 98

# data[].attributes.body
Mitmesuguseid ülesandeid. Lääne-Virumaa. lk 96-104

(saab aru murdarvu ja protsendi tähendusest, arvutab osa tervikust, leiab tervikut osa abil, ütleb joonisel terviku osale vastava murru, lahendav murfe sisaldavaid tekstülesandeid, jagab ja korrutab kahekohalise arvuga, liidab ja lahutab miljoni piires)

1. Kodutöö kontrollimine.ÕP №365, №373

2. Mitmesuguseid ülesandeid. Lääne-Virumaa. lk 96-104

(rakendab õpitut ülesannete iseseisval lahendamisel, tutvub elulisi ülesandeid lahendades Lääne-Virumaaga)

MÄRKSÕNAD:

Murd, protsent, tervik, osa, pool, pindala, hektar, rahvaarv, mõõtühikud

2.1 Ülesannete lahendamine

Murrud ja protsendid (kordamine) – Opiq

ÕP lk 96 №375(4, 5, 6, 7)

ÕP lk 98 №378

3. Kordamine Murrud. Terviku leidmine.

TV lk 65 №113

ÕP lk 94 №366

Kod.Ül 05.05

ÕP №372+ TV №112

# data[].attributes.body
Kümnendmurru korrutamine ja jagamine järkühikuga 10, 10, 1000, ... lk 92-93

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP lk 92 №303, №307

2. Kordamine

ÕP lk 92 №304

3. Kümnendmurru korrutamine ja jagamine järkühikuga 10, 10, 1000, ... lk 92-93

(õpilane kinnistab kümnendmurru korrutamise ja jagamise oskust järguühikuga 10, 10, 1000, ...)

Kümnendmurru korrutamine ja jagamine järguühikuga 10, 100, 1000, ... (2) – Opiq

Märksõnad: arvu järk, järguühikud, kümnendmurd, korrutamine, jagamine

KORDA!

Korrutades kümnendmurdu järguühikuga 10, 100, 1000, ..., tuleb koma viia nii mitu kohta paremale, kui mitu nulli on järguühikus.

Jagades kümnendmurdu järguühikuga 10, 100, 1000, ..., tuleb koma viia nii mitu kohta vasakule, kui mitu nulli on järguühikus.

- Tänases tunnis harjutame veel kümnendmurdude korrutamist ja jagamist järguühikuga 10, 100, 1000, ...

ÕP lk 92 №305

TV lk 44 H 90

Kod.Ül 04.05

ÕP lk 93 №308, №312+TV H90, 96

# data[].attributes.body
Murrud ja protsendid. Kordamine. lk 96-104

(teab murdarvu tähendust, selgitab murru lugeja ja murru nimetaja tähendust, seostab mõisted "pool", "veerand" ja "kolmveerand" murdarvudega ja kasutab neid kellaaja ütlemisel, kirjutab murdu joonise järgi, leiab osa tervikust)

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP №362, №369, №371

2. Kordamine

Murrud. Terviku leidmine. lk 94-95

ÕP lk 94 №363

3. Murrud ja protsendid. Kordamine. lk 96-104

(teab murdarvu tähendust, selgitab murru lugeja ja murru nimetaja tähendust, eristab murru lugejat ja nimetajat,

seostab mõisted "pool", "veerand" ja "kolmveerand" murdarvudega ja kasutab neid kellaaja ütlemisel,

lahendab tekstülesannet, kirjutab murdu joonise järgi, leiab osa tervikust)

MÄRKSÕNAD:

Murd, murrujoon, nimetaja, lugeja, tervik, osa, pool, veerand, kolmveerand

3.1 Ülesannete lahendamine

Murrud ja protsendid (kordamine) – Opiq

ÕP lk 96 №375(1-3)

Kod.Ül 04.05

ÕP №365, №373+TV H103, 104

# data[].attributes.body
Iseseisva õppimise päev

# data[].attributes.body
Iseseisva õppimise päev

# data[].attributes.body
Kümnendmurru korrutamine ja jagamine järkühikuga 10, 10, 1000, ... lk 92-93

1. Kodutöö kontrollimine.ÕP lk 91 №300(2,4.tulp), №297

2. Kordamine

ÕP lk 92 №304

3. Kümnendmurru korrutamine ja jagamine järkühikuga 10, 10, 1000, ... lk 92-93

(õpilane kinnistab kümnendmurru korrutamise ja jagamise oskust järguühikuga 10, 10, 1000, ...)

Kümnendmurru korrutamine ja jagamine järguühikuga 10, 100, 1000, ... (2) – Opiq

Märksõnad: arvu järk, järguühikud, kümnendmurd, korrutamine, jagamine

KORDA!

Korrutades kümnendmurdu järguühikuga 10, 100, 1000, ..., tuleb koma viia nii mitu kohta paremale, kui mitu nulli on järguühikus.

Jagades kümnendmurdu järguühikuga 10, 100, 1000, ..., tuleb koma viia nii mitu kohta vasakule, kui mitu nulli on järguühikus.

- Tänases tunnis harjutame veel kümnendmurdude korrutamist ja jagamist järguühikuga 10, 100, 1000, ...

ÕP lk 92 №301, 302

TV lk 46 H 94, 95

Kod.Ül 29.04

ÕP lk 92 №303, №307

# data[].attributes.body
Murrud. Terviku leidmine. lk 94-95

(teab murdarvu ja protsendi tähendust, selgitab murru lugeja ja murru nimetaja sisu, aeostab mõisted "pool", "veerand" ja "kolmveerand" murdarvudega ja protsentidega, kurjutab murdu joonise järgi, leiab osa tervikust)

1.Kodutöö kontrollimine. TV lk 64

2. Murrud. Terviku leidmine. lk 94-95

(lahendab tekstülesannet, kus on antud osa ja tuleb leida tervik; saab aru, kas tekstülesandes on vaja leida osa või tervik; kasutab joonise abi tekstülesande lahendamisel)

MÄRKSÕNAD:

Murd, osa, tervik, protsent, joonised

3.1 Ülesannete lahendamine

Murrud. Terviku leidmine – Opiq

ÕP lk 94 №361

ÕP lk 95 №367(1)

ÕP lk 94 №368

3. Kordamine

TV lk 62 №104

TV lk 63 №105

Kod.Ül 30.04

ÕP №362, №369, №371

# data[].attributes.body
Kümnendmurru korrutamine ja jagamine järkühikuga 10, 10, 1000, ... lk 90-91

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP lk 84 №279, №284(2, 4), 286

2. Kümnendmurru korrutamine ja jagamine järkühikuga 10, 10, 1000, ... lk 90-91

(õpilane korrutav ning jagab kümnendmurdu järkühikuga)

Kümnendmurru korrutamine ja jagamine järguühikuga 10, 100, 1000, ... (1) – Opiq

Märksõnad: arvu järk, järguühikud, kümnendmurd, korrutamine, jagamine

- Mis arvud on järguühikud?

Järguühikuteks nimetatakse arve 1, 10, 100, 1000 jne, sest need arvud on arvu järkude loendamisel ühikuteks (ühelised, kümnelised, sajalised, tuhandelised jne).

Kümnendmurru järke loendades kasutame järguühikuid 0,1; 0,01; 0,001 jne (kümnendikud, sajandikud, tuhandikud jne).

- Kuidas korrutatakse naturaalarvu järguühikuga?

Arvu järguühikuga 10, 100, 1000 jne korrutades kirjutatakse selle arvu lõppu nii mitu nulli juurde, kui mitu on neid järguühikus.

Näiteks

238 · 10 000 = 2 380 000

- Kuidas nullidega lõppevat arvu järguühikuga jagatakse?

Nullidega lõppevat arvu järguühikuga 10, 100, 1000 jne jagades jäetakse selle arvu lõpust ära nii mitu nulli, kui mitu on neid järguühikus.

Näiteks

123 000 : 100 = 1230

ARVUTA PEAST

1) 123 · 10 000

2) 1000 · 901

3) 13 · 100

4) 12 000 : 100

5) 120 : 10

6) 666 000 : 1000

7) 103 · 1000

8) 10 000 : 1000

9) 11 · 1000

10) 33 000 : 1000

11) 15 600 : 100

12) 10 900 · 10

- Tänases tunnis õpime kümnendmurde korrutama ja jagama järguühikuga

REEGEL ÕP lk 90

Korrutades kümnendmurdu järguühikuga 10, 100, 1000, ..., tuleb koma viia nii mitu kohta paremale, kui mitu nulli on järguühikus.

NB! Kui kümnendmurrus on kohti vähem kui koma tõstmiseks vaja, siis tuleb vajalik arv nulle lisada arvu lõppu.

ÕP lk 91 №300(1;3.tulp)

№298- loe pesapalli mängust ÕP lk 90

3. Kordamine

ÕP lk 84 №274(2.tulp)

№275(2.tulp)

Kod.Ül 28.04

ÕP lk 91 №300(2,4.tulp), №297

# data[].attributes.body
Murrud. Terviku leidmine. lk 94-95

(teab murdarvu ja protsendi tähendust, selgitab murru lugeja ja murru nimetaja sisu, aeostab mõisted "pool", "veerand" ja "kolmveerand" murdarvudega ja protsentidega, kurjutab murdu joonise järgi, leiab osa tervikust)

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP lk 93 №357, №358

2.Murrud. Terviku leidmine. lk 94-95

(lahendab tekstülesannet, kus on antud osa ja tuleb leida tervik; saab aru, kas tekstülesandes on vaja leida osa või tervik; kasutab joonise abi tekstülesande lahendamisel)

MÄRKSÕNAD:

Murd, osa, tervik, protsent, joonised

3.1 Ülesannete lahendamine

Murrud. Terviku leidmine – Opiq

ÕP lk 94 №359

ÕP lk 94 №360,

ÕP lk 95 №367(1)

3. Kordamine

TV lk 62 №103

Kod.Ül 28.04

TV lk 64

# data[].attributes.body
Kümnendmurdude lahutamine. lk 84-85

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP lk 85 №285+TV lk 42-43

2. Kordamine

ÕP lk 84 №274(1.tulp)

3. Kümnendmurdude lahutamine. lk 84-85

(rakendab õpitut ülesandeid lahendadesja saab tgasisidet õpitu omandamise kohta)

Kümnendmurdude lahutamine (2) – Opiq

Märksõnad: järguühikud, kümnendmurd, kümnendmurdude liitmine ja lahutamine

-Tänases tunnis lahutame la liidame kümnendmurde kirjalikult

ÕP lk 84 №275(1.tulp)

№278

ÕP lk 85 №282

№284(1, 3)

Kod.Ül 27.04

ÕP lk 84 №279, №284(2, 4), 286

# data[].attributes.body
Murrud. Osa leidmine. lk 92-93

(leiab osa arvust joonise abil, leiab osa tervikust, lahendab murdudega tekstülesannet)

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP lk 92 №349, №354

2. Murrud. Osa leidmine. lk 92-93

(leiab osa arvust joonise abil, leiab osa tervikust, lahendab murdudega tekstülesannet)

MÄRKSÕNAD:

Murd, pool, veerand, kolmveerand, tervik, mõõtühikud

Murrud. Osa leidmine – Opiq

3.1 Ülesannete lahendamine

ÕP lk 92 №351

ÕP lk 93 №352,

ÕP lk 93 №353

3. Töö TV

TV lk 60 №98

Kod.Ül 27.04

ÕP lk 93 №357, №358+TV lk 59

# data[].attributes.body
Kümnendmurdude lahutamine. lk 84-85

1. Kodutöö kontrollimine.ÕP lk 84 №273, ÕP lk 81 №263

2. Kordamine

Kordamine -4 kl

ÕP lk 81 №266(3, 4)

3. Kümnendmurdude lahutamine. lk 84-85

(rakendab õpitut ülesandeid lahendadesja saab tgasisidet õpitu omandamise kohta)

Kümnendmurdude lahutamine (2) – Opiq

Märksõnad: järguühikud, kümnendmurd, kümnendmurdude liitmine ja lahutamine

-Tänases tunnis lahutame la liidame kümnendmurde kirjalikult

ÕP lk 84 №276

Tunnikontroll nr. 15

Kod.Ül 24.04

ÕP lk 85 №285+TV lk 42-43

# data[].attributes.body
Murrud. Osa leidmine. lk 92-93

(leiab osa arvust joonise abil, leiab osa tervikust, lahendab murdudega tekstülesannet)

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP lk 90 №342, №344

2. Kordamine

TV lk 25 №39

3. Murrud. Osa leidmine. lk 92-93

(leiab osa arvust joonise abil, leiab osa tervikust, lahendab murdudega tekstülesannet)

MÄRKSÕNAD:

Murd, pool, veerand, kolmveerand, tervik, mõõtühikud

Murrud. Osa leidmine – Opiq

-Mis on murd? (murd on osa tervikust)

Töö piltidega

3.1 Osa leidmine tervikust

Ülesannete lahendamine

ÕP lk 92 №348

ÕP lk 92 №350,

ÕP lk 93 №356

Kod.Ül 24.04

ÕP lk 92 №349, №354

# data[].attributes.body
Kümnendmurdude lahutamine. lk 82-83

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP lk 80 №255(1, 4, 7) №258(4, 5, 6), 259

2. Kümnendmurdude lahutamine. lk 82-83

(lahutab kümnendmurde peast ja kirjalikult)

Kümnendmurdude lahutamine (1) – Opiq

Märksõnad: järguühikud, kümnendmurd, lahutamine, vahe, vähendatav, vähendaja, pöördtehe

-Tänases tunnis uurime, kuidas lahutame kümnendmurde kirjalikult)

ÕP lk 82-83 №269-uurime koos

Selleks, et lahutada kümnendmurrust kümnendmurdu,

1. kirjutame vähendaja vähendatava alla nii, et komad paikneksid kohakuti;

2. lisame vajaduse korral vähendatava lõppu vajaliku arvu nulle;

3. lahutame arve nii nagu naturaalarve;

4. saadud vahes paigutame koma kohakuti vähendatava ja vähendaja komaga.

ÕP lk 83 №270

№271

1. Mitme sentimeetri võrra on tiigilendlane pikem kääbus-nahkhiirest?

2. Mitme grammi võrra erinevad nende kaalud?

6,2 – 4,5 = 1,7 (cm)

16,5 – 4,25 = 12,25 (g)

Vastus. Tiigilendlane on kääbus-nahkhiirest 1,7 cm võrra pikem, nende kaalud erinevad 12,25 grammi võrra.

ÕP lk 84 №272

3. Kordamine

ÕP lk 80 №258(7, 8, 9)

ÕP lk 81 №266(1, 2)

Kod.Ül 23.04

ÕP lk 84 №273, ÕP lk 81 №263

# data[].attributes.body
Murrud ja protsendid. lk 90-91

(teab murdarvu tähendust, selgitab murru lugeja ja murru nimetaja tähendust, eristab murru lugejat ja murru nimetajat, seostab mõisteid "pool", "veerand", ja "kolmveerand" murdarvudega ja protsentiga, nimetab murde, mille väärtus on väiksem kui arv 1 või võrdne arvuga 1, kujutab murdu joonisel, kujutab murdu joonise järgi)

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP №339+TV lk 27 №42+TV lk 54 №88

2. Murrud ja protsendid. lk 90-91

(selgitab murru lugeja ja murru nimetaja tähendust, seostab mõisteid "pool", "veerand", ja "kolmveerand" murdarvudega ja kasutab neid kellaaja ütlemist, lahedab murdude ja protsendia tekstülesannet)

MÄRKSÕNAD:

Murd, protsent, murru lugeja, murru nimetaja, murrujoon, pool, veerand, kolmveerand, tervik, võrdsed murrud

Murrud ja protsendid (2) – Opiq

KODULOOMAD (küsimused kasside ja koerte kohta)

Töö piltidega

Murrud ja protsendid (2) – Opiq

3.1 Ülesannete lahendamine

ÕP lk 90 №343, №345, №346, №347

3. Kordamine

TV lk 59

ÕP lk 89 №339

Kod.Ül 23.04

ÕP lk 90 №342, №344

# data[].attributes.body
Kümnendmurdude liitmine. lk 80-81

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP lk 79 №254(2, 5, 8, 11), 255(2, 5, 8)

Kordamine

ÕP lk 79 №254(3, 6, 9, 12)

ÕP lk 80 №255(3, 6, 9)

2. Kümnendmurdude liitmine. lk 80-81

(liidab peast ja kirjalikult kümnendmurde ning rakendab liitmisseadusi kümnendmurdude liitmisel)

Kümnendmurdude liitmine (2) – Opiq

Märksõnad: järguühikud, samanimeliised järgud, kümnendmurd, liitmine, liitmisseadused

-Tänases tunnis uurime, kas liitmise seadused kehtivad ka kümnendmurdude korral, liidame kümnendmurde)

ÕP lk 80 -uurime koos

1. -Vahetuvusseadus

2. -Ühenduvusseadus

ÕP lk 80 №258(1, 2, 3)

№264

Kod.Ül 21.04

ÕP lk 80 №255(1, 4, 7) №258(4, 5, 6), 259

# data[].attributes.body
Murrud ja protsendid. lk 87-89

(oskab öelda, mida näitab murru lugeja ja mida näitab murru nimetaja, oskab kirjutada arvu 1 murruna erineval moel)

1. Kodutöö kontrollimine. TV lk 44 №72

2. Kordamine

TV lk 25 №39

3. Murrud ja protsendid. lk 87-89

(oskab öelda, mida näitab murru lugeja ja mida näitab murru nimetaja, oskab kirjutada arvu 1 murruna erineval moel, kujutab murdu joonisel, võrdleb murde joonise abil, kirjutab murdu joonise järgi )

MÄRKSÕNAD:

Murd, protsent, murru lugeja, murru nimetaja, murrujoon, pool, veerand, kolmveerand, tervik, võrdsed murrud

-№329-330

Võrdsed murrud. Video.

ÕP lk 87 №331

Tervik.

ÕP lk 87 №332

3.1 Ülesannete lahendamine

ÕP lk 88-89 №333-339

Kod.Ül 21.04

ÕP №339+TV lk 27 №42+TV lk 54 №88

# data[].attributes.body
Iseseisva õppimise päev

# data[].attributes.body
Iseseisva õppimise päev

# data[].attributes.body
Tervisepäev

# data[].attributes.body
Tervisepäev

# data[].attributes.body
Kümnendmurdude liitmine. lk 78-79

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP lk 76 №247, 250

Kordamine

Murrud ja protsendid - 4 kl

2. Kümnendmurdude liitmine. lk 78-79

(liidab peast ja kirjalikult kümnendmurde)

Kümnendmurdude liitmine (1) – Opiq

Märksõnad: sama järgu ühikud, järguühikud, samanimeliised järgud, kümnendmurd, liitmine

-Tänases tunnis õpime kümnendmurde liitma ning räägime tšintšiljast ja meriseast.

- Kirjuta pealkiri. Kümnendmurdude liitmine

Animatsioon kümnendmurdude liitmisest

ÕP lk 78 №251

Animatsioon- Kümnendmurdude liitmine, kui liidetavates on erinev arv kümnendkohti

ÕP lk 79 №253(suul)

№254(1, 4, 7, 10),

№255(1, 4, 7)

Kod.Ül 10.04

ÕP lk 79 №254(2, 5, 8, 11), 255(2, 5, 8)

# data[].attributes.body
Murrud ja protsendid. lk 86-87

(oskab öelda, mida näitab murru lugeja ja mida näitab murru nimetaja, oskab kirjutada arvu 1 murruna erineval moel)

1. Kodutöö kontrollimine. TV lk 58

2. Kordamine

ÕP lk 87 №329-330(suuliselt)

3. Murrud ja protsendid. lk 86-87

(oskab öelda, mida näitab murru lugeja ja mida näitab murru nimetaja, oskab kirjutada arvu 1 murruna erineval moel, kujutab murdu joonisel, võrdleb murde joonise abil, kirjutab murdu joonise järgi )

MÄRKSÕNAD:

Murd, protsent, murru lugeja, murru nimetaja, murrujoon, pool, veerand, kolmveerand, tervik, võrdsed murrud

3.1 Ülesannete lahendamine

Murru osad ja nende tähendus

ÕP lk 86

Pool/veerand/kolveerand/tevik. Protsent.

Võrdsed murrud. Video.

ÕP lk 87 №331

Tervik.

ÕP lk 87 №332

Kod.Ül 10.04

TV lk 44 №72

# data[].attributes.body
Mitmesusuguseid ülesandeid. lk 74-75

1. Kodutöö kontrollimine. TV lk 38-39

Kordamine

ÕP lk 73 № 234

№ 235

2. Mitmesusuguseid ülesandeid. lk 74-75

(rakendab õpitut ülesandeid lahendades )

Mitmesuguseid ülesandeid. Luksemburg – Opiq

Märksõnad: kumnendmurd, ümardamine, võrdlemine, arvu järk, kümnendkohad

- tänanses tunnuis lahendame mitmesusuguseid ülesandeid, mis kõik on seotud ühe väikese Euroopa riigiga.

ÕP lk 74 -loe teksti

№241

ÕP lk 75 №242

ÕP №243-246

Kod.Ül 09.04

ÕP lk 76 №247, 250

# data[].attributes.body
Murrud ja protsendid. lk 86-87

1. Kodutöö kontrollimine ÕP №300, №302+TV lk 48 №79

2. Kordamine

TV lk 54 №88

Milline osa ringist on värvitud?

Доля круга

Seadke murdude ja vastavate piltide vastavus

Соответствие дроби и картинки понятие обыкн Дроби

Lahendame ülesandeid"

Дроби и доли

3. Murrud ja protsendid. lk 86-87

(oskab öelda, mida näitab murru lugeja ja mida näitab murru nimetaja, oskab kirjutada arvu 1 murruna erineval moel, kujutab murdu joonisel, võrdleb murde joonise abil, kirjutab murdu joonise järgi )

MÄRKSÕNAD:

Murd, protsent, murru lugeja, murru nimetaja, murrujoon, pool, veerand, kolmveerand, tervik, võrdsed murrud

3.1 Ülesannete lahendamine

Murrud ja protsendid (1) – Opiq

Murru osad ja nende tähendus

ÕP lk 86

Pool/veerand/kolveerand/tevik. Protsent.

ÕP lk 87 №327-330(suuliselt)

Võrdsed murrud. Video.

ÕP lk 87 №331

Tervik.

ÕP lk 87 №332

Kod.Ül 09.04

TV lk 27 №42+TV lk 58

# data[].attributes.body
Kumnendmurru ümardamine. lk 72-73

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP №230, 231, 232+TV H66, 68

Kordamine

ÕP lk 71 №226-227(suul)

№228-229 (kirjalikult)

2. Kumnendmurru ümardamine. lk 72-73

(ümardab kümnendmurde)

Kümnendmurru ümardamine – Opiq

Märksõnad: naturaalarv, kumnendmurd, ümardamine, arvu järk, ümardamine antud järguni, arvkiir

Animatsioon naturaalarvude ümardamise kohta

Arvu mingi järguni ümardades asendatakse kõik
sellest järgust paremal olevad numbrid nullidega.

Sealjuures tuleb tähele panna järgmist:

kui esimene number paremal pool seda järku,
milleni ümardatakse, on 5 või suurem, siis
suurendatakse kõige madalamat allesjäänud järku 1 võrra;

kui esimene number paremal pool seda järku,
milleni ümardatakse, on 5-st väiksem, siis
allesjäänud järke ei muudeta.

- tänanses tunnuis õpime ümardama kümnenmurde

Animatsioon kümnendmurdude ümardamise kohta

uuritame näited lk 72 №1, 2

- ÕP lk 73 №233, 234, 235(lahendused olemas)

Kod.Ül 08.04

TV lk 38-39

# data[].attributes.body
Jagamine kahekohalise arvuga. lk 76-77

(jagab kaheosalise arvuga, loeb teksülesandest välja antud andmed, leiab lahendusidee, koostab abistavaid küsimusi või annab selgitusi, hindab vatuse reaalsust, kontrollib saadud vastust)

1. Kodutöö kontrollimine ÕP №299, №301+TV lk 47 №76

Kordamine

TV lk 47 №77

TV lk 47 №78

2. Jagamine kahekohalise arvuga. lk 76-77

(Oskab korrutada ja jagada ühe- jakahekohalise arvuga, saab aru tekstülesnde sisut, analüüsib ülesannet (mis on antud, mida tuleb leida), leiab lahendusidee, hindab ja kontrollib vastust reaalselt)

MÄRKSÕNAD:

nimega arvud, rahaühikud, massiühikud, jagamine, joonised, jääk

Jagamine kahekohalise arvuga (5) – Opiq

№304

TV lk 48 №79

Kod.Ül 08.04

ÕP №300, №302+TV lk 48 №79

# data[].attributes.body
Kumnendmurdude võrdlemine. lk 70-71

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP №217, 218+ TV H64, 65

Kordamine

ÕP lk 69 №216

2. Kumnendmurdude võrdlemine. lk 68-69

(kinnistab õpitud teadmisi ja oskusi ülesandeid lahendades)

Kümnendmurdude võrdlemine (2) – Opiq

Märksõnad: arvu järk, järgühik, naturaalarv, võrdlemine, järjestamine, kumnendmurd

- ÕP lk 70 №220 (põhjenda, miks ned võrratused kehtivad)

- tänanses tunnuis kinnistame õpitud teadmisi ja oskusi kümnenmurdude võrdlemise ja järjestamise kohta.

ÕP lk 70 №221,

№223, 224

№225-227(suuliselt)

№228-229 (kirjalikult)

Kod.Ül 07.04

ÕP №230, 231, 232+TV H66, 68

# data[].attributes.body
Jagamine kahekohalise arvuga. lk 76-77

(jagab kaheosalise arvuga, loeb teksülesandest välja antud andmed, leiab lahendusidee, koostab abistavaid küsimusi või annab selgitusi, hindab vatuse reaalsust, kontrollib saadud vastust)

1. Kodutöö kontrollimine ÕP №296, №293+TV lk 45 №73

Kordamine

ÕP lk 74 №292(3.tulp)

2. Jagamine kahekohalise arvuga. lk 76-77

(Oskab korrutada ja jagada ühe- jakahekohalise arvuga, saab aru tekstülesnde sisut, analüüsib ülesannet (mis on antud, mida tuleb leida), leiab lahendusidee, hindab ja kontrollib vastust reaalselt)

MÄRKSÕNAD:

nimega arvud, rahaühikud, massiühikud, jagamine, joonised, jääk

Jagamine kahekohalise arvuga (5) – Opiq

ÕP lk 76 №298

№292(1-2.tulp)ÕP lk 71 №273(2.tulp)

Kod.Ül 07.04

ÕP №299, №301+TV lk 47 №76

# data[].attributes.body
Kumnendmurdude võrdlemine. lk 68-69

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP №212, 213+ TV H64, 65

Kordamine

ÕP lk 65 №214

2. Kumnendmurdude võrdlemine. lk 68-69

(võrdleb ja järjestab kümnenmurde)

Kümnendmurdude võrdlemine (1) – Opiq

Märksõnad: arvu järk, järgühik, naturaalarv, võrdlemine, järjestamine, kumnendmurd

KORDA

Kui kahes arvus on võrdne arv kohti, võrreldakse nende arvude samanimelisi järke alates kõrgemast järgust (vasakult).

Suurem on see arv, milles on vastava järgu ühikuid rohkem.

Näiteks

389 < 567

10 009 > 10 002

- Tänases tunnis õpime võrdlema ja järjestama kümnenmurde

Animatsioon ja arutelu

Nii nagu naturaalarvude korral, võrdleme ka kümnendmurdude korral ühe ja sama järgu ühikuid.

Näiteks

0,456 < 0,67

1,34 > 1,05

ÕP lk 68-69 -teksti lugemine + reegel

ÕP lk 69 №215-216

Kod.Ül 06.04

ÕP №217, 218+ TV H64, 65

# data[].attributes.body
Jagamine kahekohalise arvuga. lk 74-75

(Oskab korrutada ja jagada kahekohalise arvuga;

oskab leida puuduvat liiget korrutises ja jagatises)

1. Kodutöö kontrollimine ÕP №288, №291+TV lk 42 №68

Kordamine

ÕP lk 74 №291(2. tulp)

2. Jagamine kahekohalise arvuga. lk 74-75

(Oskab korrutada ja jagada ühe- jakahekohalise arvuga, saab aru tekstülesnde sisut, analüüsib ülesannet (mis on antud, mida tuleb leida), leiab lahendusidee, hindab ja kontrollib vastust reaalselt)

MÄRKSÕNAD:

kiirus, teepikkus, aeg, jagamine, saatjatega linnud

Jagamine kahekohalise arvuga (4) – Opiq

ÕP lk 75 №297

Kod.Ül 06.04

ÕP №296, №293+TV lk 45 №73

# data[].attributes.body
Kumnendmurru kujutamine arvkiirel. lk 66-67

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP №196, 211+ TV H68, 69

Kordamine

- Loe kümnendmurd ja nimeta, mitu ühikut on arvu igas järgus.

1. 0,05

2. 23,0667

3. 12,001

4. 145,4

5. 0,0034

6. 107,003

7. 11,111

8. 6,67

9. 2,008

10. 13,13

- Esita kümnendmurruna.

1. 7/10

2. 12 ja 11/100

3. 44/100

4. 1 ja 105/1000

5. neliteist tervet, üks tuhandik

6. null tervet, kuuskümmend kaheksa sajandikku

7. 875 tuhandikku

8. 7 tervet, 1 kümnendik, 3 sajandikku

ÕP lk 65 №194

2. Kumnendmurru kujutamine arvkiirel. lk 66-67

(joonestab arvkiire, valib sobiva ühiklõigu ja kujutab kümnendmurde arvkiirel)

Kümnendmurru kujutamine arvkiirel (2) – Opiq

Märksõnad: arvkiir, skaala, kumnendmurrud

- Tänases tunnis harjutame kümnendmurru kujutamist arvkiirel

ÕP lk 66 №198

Vastus. Punktist M(5,39) asuvad arvkiirel vasakul järgmised naturaalarvud: 0; 1; 2; 3; 4; 5.

№199

Vastus. Paarisarvud, mis jäävad arvkiirel punktide A(3,1) ja B(25,9) vahele, on järgmised:
4; 6; 8; 10; 12; 14; 16; 18; 20; 22; 24.

№203

Kod.Ül 02.04

ÕP №212, 213+ TV H64, 65

# data[].attributes.body
Jagamine kahekohalise arvuga. lk 74-75

(Oskab korrutada ja jagada kahekohalise arvuga;

oskab leida puuduvat liiget korrutises ja jagatises)

1. Kodutöö kontrollimine ÕP №289, №290(3-4. tulp) +TV lk 42 №68

Kordamine.

№259(2.tulp)

№279(1.tulp)

2. Jagamine kahekohalise arvuga. lk 74-75

(Oskab korrutada ja jagada ühe- jakahekohalise arvuga, saab aru tekstülesnde sisut, analüüsib ülesannet (mis on antud, mida tuleb leida), leiab lahendusidee, hindab ja kontrollib vastust reaalselt)

MÄRKSÕNAD:

kiirus, teepikkus, aeg, jagamine, saatjatega linnud

Jagamine kahekohalise arvuga (4) – Opiq

ÕP lk 75 №294

1) 4800 : 4 = 1200(kg)- kavates külvata 1 päevas

2) 4800 : 3 = 1600(kg)- külvas tegelikult 1 päevas

ÕP lk 74 №291 (1 tulp)

Kod.Ül 02.04

ÕP №289, №290(3-4. tulp) +TV lk 42 №69

# data[].attributes.body
Kumnendmurru kujutamine arvkiirel. lk 64-65

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP №187, 188(2.tulp), 189(2.tulp)- vaata näidis №187(№5, №6)

Kordamine

Jagamine kahekohalise arvuga.- 4 kl

ÕP lk 63 №185

2. Kumnendmurru kujutamine arvkiirel. lk 64-65

(saab aru, kudas on võimalik erinevatel arvkiirtel kujutada kümnendikke, sajandikke, tuhandikke jne; nimetab arvkiirel või skaalal olevate punktide arvulise väärtuse kümnendmurruna)

(Kümnendmurru kujutamine arvkiirel (1) – Opiq

Märksõnad: arvkiir, skaala, kumnendmurru kujutamine arvkiirel.

- Tänases tunnis aga õpime, kuidas kanda arvkiirele kümnendmurde

ÕP lk 64 №191

Animatsioon

Kümnendmurdude leidmine arvkiirelt

ÕP lk 65 №192-195

Kod.Ül 01.04

ÕP №196, 211+ TV H64, 65

# data[].attributes.body
Jagamine kahekohalise arvuga. lk 74-75

(Oskab korrutada ja jagada kahekohalise arvuga;

oskab leida puuduvat liiget korrutises ja jagatises)

1.Kodutöö kontrollimine ÕP №281, №280+TV lk 23 №36

Kordamine.

ÕP lk 71 №276(2. tulp)

2. Jagamine kahekohalise arvuga. lk 74-75

(Oskab korrutada ja jagada ühe- jakahekohalise arvuga, saab aru tekstülesnde sisut, analüüsib ülesannet (mis on antud, mida tuleb leida), leiab lahendusidee, hindab ja kontrollib vastust reaalselt)

MÄRKSÕNAD:

kiirus, teepikkus, aeg, jagamine, saatjatega linnud

Jagamine kahekohalise arvuga (4) – Opiq

ÕP lk 74 №288

Kod.Ül 01.04

ÕP №287, №290(1-2. tulp)+TV lk 42 №68

# data[].attributes.body
Kumnendmurru koostis. lk 62-63

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP №182, 183, 184 +TV №63

Kordamine

ÕP lk 63 №185

2. Kumnendmurru koostis. lk 62-63

(õpilane mõistab, kuidas tekkivad kümnendmurrud ja millest nad koosnevad)

Kümnendmurru koostis (2) – Opiq

Märksõnad: kümnendmurd, kümnendmurrua täisosa ja murdosa, kümnendkohad, kümnendikud, sajandikud, tuhandikud

- Tänases tunnis õpime kümnendmurdu esitama järkarvude summana ning lahendame ülesandeid raha-, pikkus- ja massiühikute teisendamise peale.

- Milliseid arve nimetatakse järkarvudeks?

Järkarvudeks nimetatakse arve, mille kirjutises on ainult üks nullist erinev number.

Näiteks 6; 20; 700; 30 000; 800 000; 0,09; 0,3 on järkarvud.

Arv järkarvude summana

- Kirjuta arv 2351 järkarvude summana.

2351 = 2000 + 300 + 50 + 1

- Kirjuta nüüd arv 23,407 järkarvude summana.

23,407 = 20 + 3 + 0,4 + 0,007

- uuri ÕP №187(näidis №5)

№188(1.tulp)

- Milliseid arve nimetatakse järguühikuteks?

Kuidas tunned ära järguühikud?

Järguühikuteks nimetatakse arve, mis on loendamisel ühikuteks
(üheline, kümneline, sajaline, kümnendik, sajandik, tuhandik jne).

Järguühiku kirjutises on ainult üks nullist erinev number ja see on alati 1.

Näiteks 1; 10; 100; 10 000; 0,1, 0,0001 on järguühikud.

Arv järguühikute kordsete summana

- Kirjuta 2351 järguühikute kordsete summana

2351 = 2 · 1000 + 3 · 100 + 5 · 10 + 1

- Kirjuta nüüd arv 23,407 järguühikute kordsete summana.

23,407 = 2 · 10 + 3 + 4 · 0,1 + 7 · 0,001

- uuri ÕP №187(näidis №6)

189(1.tulp)

Kod.Ül 31.03

ÕP №187, 188(2.tulp), 189(2.tulp)- vaata näidis №187(№5, №6)

# data[].attributes.body
Jagamine kahekohalise arvuga. lk 72-73

(Oskab korrutada ja jagada kahekohalise arvuga;

oskab leida puuduvat liiget korrutises ja jagatises)

Kodutöö kontrollimine ÕP №281, №280+TV lk 23 №36

1. Kordamine.

ÕP lk 71 №273(2.tulp)

2. Jagamine kahekohalise arvuga. lk 72-73

(Oskab korrutada ja jagada ühe- jakahekohalise arvuga, saab aru tekstülesnde sisut, analüüsib ülesannet (mis on antud, mida tuleb leida), leiab lahendusidee, hindab ja kontrollib vastust reaalselt)

Jagamine kahekohalise arvuga (3) – Opiq

MÄRKSÕNAD:

kiirus, teepikkus, aeg, jagamine, saatjatega linnud

ÕP lk 72 №278(1.tulp)

№285

1)4+7= 11(m)- kokku

33€66s= 3366s

2)3366s : 11= 306s -ühe mängu hind

3) 4x306s=1224s =12€24s- jaanuaris

4) 7 x 306s = 2142s = 21€42s- veebruaris

Kod.Ül 31.03

ÕP №283, №279(2.tulp)+TV lk 39 №64(5)

118€80s=11880s

11880 : 22 = 540s

540s= 5€40s

# data[].attributes.body
Kumnendmurru koostis. lk 60-61

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP №172, 173, 174 +TV lk 31

Kordamine

ARVUTA PEAST.

Kümnendmurru koostis (1) – Opiq

- Lõpeta lause:

Kümnendmurdudeks nimetatakse ... koma abil kirjutatud arve.

Kümnendmurd koosneb ... kahest osast: komast vasakul on kümnendmurru täisosa numbrid ja komast paremal murdosa numbrid.

Kümnendmurru murdosa numbreid nimetatakse ... kümnendkohtadeks

2. Kumnendmurru koostis. lk 60-61

(õpilane mõistab, kuidas tekkivad kümnendmurrud ja millest nad koosnevad)

Kümnendmurru koostis (1) – Opiq

Märksõnad: kümnendmurd, kümnendmurrua täisosa ja murdosa, kümnendkohad, kümnendikud, sajandikud, tuhandikud

- Tänases tunnis uurime, kuidas tekivad kümnendmurrud ja millest nad koosnevad.

Animatsioon

Kümnendmurru koostis (1) – Opiq

3. Ülesannete täitmine

ÕP lk 61 №177

№178(suul)

№179

ÕP lk 62 №180

Kod.Ül 30.03

ÕP №182, 183, 184 +TV №63

# data[].attributes.body
Jagamine kahekohalise arvuga. lk 72-73

(Leiab ühekohalist jagatist ja arvutab välja jäägi, teeb kontrolli, kui jagamisel tekib jääk)

1. Kodutöö kontrollimine ÕP №275, №277

Kordamine.

ÕP lk 69 №257(2.tulp)

ÕP lk 71 №273(1.tulp)

2. Jagamine kahekohalise arvuga. lk 72-73

(Leiab ühekohalist jagatist ja arvutab välja jäägi, teeb kontrolli, kui jagamisel tekob jääk)

MÄRKSÕNAD:

Jääk, jäägiga jagamine, kirjalik jagamine

Jagamine kahekohalise arvuga (3) – Opiq

Jagamisel võib tekkida ka jääk. NÄIDIS lk 72

№278(2.tulp)

ÕP lk 72 №282

1) 27x6=162(k)- 1.-6. reas

2) 462 - 162= 300(k) - üle jäänud 12 reas

3) 300 : 12 = 25(k) - igas ülejäänud reas

Kod.Ül 30.03

ÕP №280, №281+TV lk 23 №36

# data[].attributes.body
Kumnendmurrud. lk 58-59

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP №175 +TV lk 30

Kordamine

Jagamine kahekohalise arvuga. -4 kl

ÕP lk 55 №166

2. Kumnendmurrud. lk 58-59

(õpilane kinnistab õpitud oskusi)

Kümnendmurrud (2) – Opiq

Märksõnad: mõõtühikud, kümnennsüsteem, kümnendmurd, kümnendmurrua täisosa ja murdosa, kümnendkohad, kümnendikud, sajandikud, tuhandikud

- Täna lahendame veel ülesandeid kümnendmurru peale

- Lõpeta lause.

Kümnendmurdudeks nimetatakse ... koma abil kirjutatud arve.

Kümnendmurd koosneb ... kahest osast: komast vasakul on kümnendmurru täisosa numbrid ja komast paremal murdosa numbrid.'

Kümnendmurru murdosa numbreid nimetatakse ... kümnendkohtadeks

3. Ülesannete täitmine

ÕP lk 58 №169(suul)

№171

ÕP lk 59 №173(suul)

Kod.Ül 27.03

ÕP №172, 173, 174 +TV lk 31

# data[].attributes.body
Jagamine kahekohalise arvuga. lk 70-71

(Leiab ühekohalist jagatist proovimise teel, korrutab kirjalikult, teisendab ajaühikud)

1. Kodutöö kontrollimine ÕP №269, №272

Kordamine.

ÕP lk 71 №271(2. tulp)

№274

2. Jagamine kahekohalise arvuga. lk 70-71

(Leiab ühekohalist jagatist proovimise teel, korrutabkirjalikult, teisendab ajaühikud, lahendabtekstülesannet)

MÄRKSÕNAD:

Jagatav, jagaja, jagatis, jagamine, nimega arvud

Jagamine kahekohalise arvuga (2) – Opiq

Jagamisel võib tekkida ka jääk. NÄIDIS lk 71

ÕP lk 71 №270

Kod.Ül 27.03

ÕP №275, №277

# data[].attributes.body
Kumnendmurrud. lk 56-58

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP №163, 165, 167

Kordamine

KORDA! Millist pükkusühikud sa veel tunned? (Meetrid ja kilomeetrid, 1km=1000m; 1kg=1000g, 1€= 100s)

ÕP lk 55 №166

2. Kumnendmurrud. lk 56-58

(tunneb kümnendmurru, kümnendmurru täisosa ja murdosa ning kümnendkoha mõisted; loeb ja kirjutab kümnendmurde; nimetab kümnendmurru iga järgu ühikuid)

Kümnendmurrud (1) – Opiq

Märksõnad: mõõtühikud, kümnennsüsteem, kümnendmurd, täisosa, murdosa, kümnendkohad, kümnendikud, sajandikud, tuhandikud

- Tänases tunnis saame teada, kuidas saab kirjutada murde litsamalt, koma abil

- lk 56-58 - kirjuta teema vihikusse

ANIMATSIOON

-uuri pilti lk 56 ja loe teksti lk 56-58

Jäta meelde!

Kümnendmurd koosneb kahest osast: komast vasakul on kümnendmurru täisosa ja komast paremal murdosa nubrid.

3. Ülesannete täitmine

ÕP lk 58 №168

ÕP lk 58 №169(suul)

№170 (vastused- 0,57; 1,22; 0,8; 0,91; 0,6)

№174 ( Vastus. 0,94- soolane; 0,06- mage)

№175

Vastus. Soolane vesi on tihedam kui mage vesi. Üks liiter merevett kaalub 1,03 kg ehk 0,03 kg rohkem kui üks liiter magedat vett

Kod.Ül 26.03

ÕP №175 +TV lk 30

# data[].attributes.body
Jagamine kahekohalise arvuga. lk 70-71

(Leiab ühekohalist jagatist proovimise teel, korrutab kirjalikult, teisendab ajaühikud)

1. Kodutöö kontrollimine ÕP lk 69 №260, №265+TV lk 39 №64(2, 3)

Kordamine.

ÕP lk 70 №266

2. Jagamine kahekohalise arvuga. lk 70-71

(Leiab ühekohalist jagatist proovimise teel, korrutabkirjalikult, teisendab ajaühikud, lahendabtekstülesannet)

MÄRKSÕNAD:

Jagatav, jagaja, jagatis, jagamine, nimega arvud

Jagamine kahekohalise arvuga (2) – Opiq

Jagamisel võib tekkida ka jääk. NÄIDIS lk 71

№267

№268

TV lk 39 №64(4-5)

Kod.Ül 26.03

ÕP №269, №272

# data[].attributes.body
Murrud ja mõõtühikute kümnendsüsteem. lk 54-55

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP №158, 161, 162+TV H58, 59

Kordamine

Jagamine kahekohalise arvuga - 4 kl

2. Murrud ja mõõtühikute kümnendsüsteem. lk 54-55

(kordab üle õpitud mõõtühikud; mõistab mõõtühikute kümnendsüsteemi tähendust; teisendab väikesemaid ühikuid suuremateks, väljendades neid hariliku murru abil)

Murrud ja mõõtühikute kümnendsüsteem – Opiq

Märksõnad: mõõtühikud, kümnennsüsteem, mõõtühikute kümnendsüsteem, meetermõõdustik;

- Tänases tunnis tuletame meelde õpitud mõõtühikud ja räägime mõõtühikute kümnendsüsteemist ning teisendame erinevaid ühikuid.

KORDA! Millist pükkusühikud sa veel tunned? (Meetrid ja kilomeetrid, 1kl=1000m)

3. Ülesannete täitmine

ÕP lk 55 №159, 164

Kod.Ül 25.03

ÕP №163, 165, 167

# data[].attributes.body
Jagamine kahekohalise arvuga. lk 70-71

(Leiab ühekohalist jagatist proovimise teel, korrutab kirjalikult, teisendab ajaühikud)

1. Kodutöö kontrollimine ÕP lk 69 №258, №262+TV lk 39 №64(1)

Kordamine.

ÕP lk 69 №255

№259

2. Jagamine kahekohalise arvuga. lk 70-71

(Leiab ühekohalist jagatist proovimise teel, korrutab kirjalikult, teisendab ajaühikud, lahendab tekstülesannet)

MÄRKSÕNAD:

Jagatav, jagaja, jagatis, jagamine, nimega arvud

Jagamine kahekohalise arvuga (2) – Opiq

ÕP lk 70 №264

Kod.Ül 25.03

ÕP lk 69 №260, №265+TV lk 39 №64(2, 3)

# data[].attributes.body
Murrud ja mõõtühikute kümnendsüsteem. lk 54-55

1. Kodutöö kontrollimine. ÕP №144+TV H50, 51

Kordamine

ÕP №145(näidis KASULIK TEADA lk 49)

2. Murrud ja mõõtühikute kümnendsüsteem. lk 54-55

(kordab üle õpitud mõõtühikud; mõistab mõõtühikute kümnendsüsteemi tähendust; teisendab väikesemaid ühikuid suuremateks, väljendades neid hariliku murru abil)

Murrud ja mõõtühikute kümnendsüsteem – Opiq

Märksõnad: mõõtühikud, kümnennsüsteem, mõõtühikute kümnendsüsteem, meetermõõdustik;

- Tänases tunnis tuletame meelde õpitud mõõtühikud ja räägime mõõtühikute kümnendsüsteemist ning teisendame erinevaid ühikuid.

ÕP lk 54(pildid)

- Millise linnu tiibade siruulatus( размах крыльев) on kõige pikem? (Kõikude lindude tiibade siruulatused on ühepikused, sest 10 dm=100cm=1000mm

- Millist pükkusühikud sa veel tunned? (Meetrid ja kilomeetrid, 1kl=1000m)

-loe tekst lk 54

3. Ülesannete täitmine

TV lk 28

ÕP lk 54 №156, 157, 160

Kod.Ül 24.03

ÕP №158, 161, 162+TV H58, 59