# data[].attributes.body
Valo taittuu aineen molemmissa pinnoissa. Jos pinnat ovat yhdensuuntaiset, valo jatkaa matkaansa samaan suuntaan, mutta hieman siityneenä.

# data[].attributes.body
Sijaitsee samalla etäisyydellä peilistä kuin oikea polttopiste. Valepolttopiste näyttää olevan peilin takana, vaikka se koostuukin heijastuneiden valonsäteiden jatkeista. Kuvassa kuperan peilin valepolttopiste

# data[].attributes.body
Koostuu valonsäteiden jatkeista ja sijaitsee samalla etäisyydellä linssistä kuin oikea polttopiste. Kuvassa koveran linssin valekuvan synty

# data[].attributes.headline
Koveraa linssiä käytetään mm. likinäköisten silmälaseissa

# data[].attributes.subject
Koveraa linssiä käytetään mm. likinäköisten silmälaseissa

# data[].attributes.body
Kuperia linssejä on esim. kameroissa ja kaukoputkissa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Is light a particle or a wave? - Colm Kelleher

# data[].attributes.body
Heijastuslain mukaan valon tulokulma on sama kuin sen heijastuskulma.

# data[].attributes.body
Prisma on kolmiopohjainen, läpinäkyvä esine. Prisma taittaa valkoisen valon näkyvien värien kirjoksi, spektriksi.

# data[].attributes.body
Kovera linssi hajottaa valoa. Se on keskeltä ohuempi ja reunoilta paksumpi. Kovera linssi muodostaa aina pienennetyn valekuvan.

# data[].attributes.headline
Valekuvaa ei saa muodostettua varjostimelle

# data[].attributes.subject
Valekuvaa ei saa muodostettua varjostimelle

# data[].attributes.body
Koveran linssin läpi koitettiin muodostaa puhelimesta tuleva kuva.

# data[].attributes.headline
KPL 6 - Linssit suurentavat tai pienentävät

# data[].attributes.subject
KPL 6 - Linssit suurentavat tai pienentävät

# data[].attributes.headline
KPL 5- Valo taittuu aineiden välisessä pinnassa

# data[].attributes.subject
KPL 5- Valo taittuu aineiden välisessä pinnassa

# data[].attributes.body
Kokonaisheijastus voi tapahtua, kun

- valo taittuu rajapinnassa poispäin normaalista

-kun valo tulee tarpeeksi suuressa tulokulmassa rajapintaan

# data[].attributes.body
Suure, joka kuvaa aineen valontaittokykyä. Mitä suurempi optinen tiheys, sitä enemmän aine taittaa valoa.

# data[].attributes.body
Taitekulma on taittuneen valonsäteen ja pinnan normaalin välissä oleva kulma.

# data[].attributes.body
Heijastuskulma on heijastuvan valonsäteen ja pinnan normaalin välissä oleva kulma.

# data[].attributes.body
Tulokulma on tulevan valonsäteen ja pinnan normaalin välissä oleva kulma

# data[].attributes.body
Kahden eri aineen välinen pinta. Esim. ilma ja vesi

# data[].attributes.body
Esine, jossa on tarpeeksi tasainen pinta muodostaaksen kuvan tarkasti. Peili ei läpäise valoa vaan heijastaa sitä. Peilistä näkyvä kuva on yleensä vääristynyt (kts. Valekuva).

Tasopeili = suorapintainen peili, jossa keskenään yhdensuuntaiset valonsäteet heijastuvat yhdensuuntaisina.

Kupera peili = ulospäin kaareva, "kupumainen" peili, joka heijastaa valoa siten, että se näyttää laajan alueen ja pienentää. Se myös kokoaa valoa.

Kovera peili =

# data[].attributes.headline
Valo hajoaa taittuessaan koveran kappaleen läpi

# data[].attributes.subject
Valo hajoaa taittuessaan koveran kappaleen läpi

# data[].attributes.body
Kupera linssi kokoaa valoa ja on keskeltä paksumpi kuin reunoilta. Se muodostaa todellisen kuvan väärinpäin tai läheltä oikein päin olevan valekuvan.

# data[].attributes.body
Kaikki linssin tai peilin valonsäteet kulkevat polttopisten kautta. Ne voivat aiheuttaa tulipaloja.

# data[].attributes.headline
Kupera peili pienentää ja näyttää laajan alueen

# data[].attributes.subject
Kupera peili pienentää ja näyttää laajan alueen

# data[].attributes.body
Aaltoliikettä, jossa värähtely tapahtuu kohtisuoraan aineen etenemissuuntaa vastaan. Esim. kitaran kielen värähtely

# data[].attributes.body
Kahden aallonharjan välinen etäisyys

# data[].attributes.body
Esine, joka toistaa samanlaista edestakaista liikettä.

# data[].attributes.body
Luonnontiede, jossa luonnon perusrakennetta ja ilmiöitä pyritään ymmärtämään ja selittämään kokeiden ja havainnoinnin avulla (=empiirinen luonnontiede).

# data[].attributes.body
Hiukkasominaisuudet: Esim. taittuu osuessaan veteen

Aalto-ominaisuudet: Esim. valo siirtää energiaa metalliin

# data[].attributes.body
Valonsäteet hajoavat laajalle alueelle, eikä polttopistettä synny.

# data[].attributes.body
Yhdensuuntaiset valonsäteet heijastuvat ja jatkavat matkaansa yhdensuuntaisina.

# data[].attributes.body
Ihminen voi kuulla äänet 20-20 000 Hz välillä. Ihmisen kuuloalue ei ole kovin hyvä verrattuna esim. koiraan. Ikääntyessä kuulo myös heikkenee.

# data[].attributes.body
Valon kulkua kuvaava hyvä ja yksinkertainen malli on valonsäde.

# data[].attributes.body
Valkoisen valon eri aallonpituudet nähdään hajotettuna erivärisinä.

# data[].attributes.body
Väri on valoa, jolla on sopiva aallonpituus. Punaisella värillä on suurin aallonpituus ja violetilla pienin. Monet värit syntyvät esineen heijastaessa useita valossa olevia värejä.

Esim. jos ovi on vihreä, se imee kaikki muut värit ja heijastaa vain vihreää.

Musta imee itseensä kaikki värit, mutta sen havaitsee, koska kaikki muut värit mustan ympärillä näkyvät.

# data[].attributes.body
Valonnopeus on suurin kaikista mahdollisista nopeuksista. Se kulkee 300 000 km /s.

# data[].attributes.body
Kuvaa kuinka korkea (kimeä) tai matala (möreä) ääni on. Äänen korkeus riippuu värähtelijän taajuudesta. Mitä suurempi värähtelijän taajuus, sitä korkeampi ääni.

# data[].attributes.body
Liian voimakas ja häiritsevä ääni. Ihmiset kokevat melun eri tavoin. Yleinen meluraja on 80dB.

# data[].attributes.body
Desibeli on äänen voimakkuuden yksikkö ja kertoo äänen voimakkuuden. Lyhennetään dB

# data[].attributes.body
Aaltoliikettä jossa värähtely tapahtuu aallon etenemissuunnassa. Esim. ääniaallot kaasussa ja nesteessä

# data[].attributes.body
- Kuu tulee Auringon ja Maan väliin ja luo varjon Maahan

- Sydänvarjon kohdalla Maassa koetaan täydellinen auringonpimennys

- Puolivarjojen kohdalle ei tule täydellistä auringonpimennystä

# data[].attributes.body
Valaistuksen voimakkuutta kuvaava suure. Yksikkö on luksi, joka lyhennetään lx

# data[].attributes.body
Sydänvarjo = tumma ja teräväreunainen varjo, joka syntyy esineen taakse, kun valonlähde on pienikokoinen

Puolivarjo = kun valonlähde on suuri, syntyy sydänvarjon ympärille puolivarjo

# data[].attributes.body
Valoa tuottava asia tai esine, esim. Aurinko tai kynttilä.

# data[].attributes.body
Kerrotaan metreinä sekunnissa (m/s). Ääni etenee eri vauhtia eri aineissa: esim.

- vedessä n. 1500m/s

- alumiinissa n. 5000m/s

Ääni ei etene tyhjiössä, koska se tarvitsee väliaineen, jossa edetä.

# data[].attributes.body
Värähdystaajuus kertoo, kuinka monta värähdystä tuotetaan sekunnissa. Taajuuden yksikkö on hertsi, lyh. Hz. Taajuus lasketaan 1:värähdysaika

# data[].attributes.body
Yhden värähdyksen kesto

# data[].attributes.body
Värähtelijän liike ääriasennosta toiseen ja takaisin on yksi värähdys.

# data[].attributes.body
Tyhjiö on tila, jossa ei ole ainetta. Ääntä ei ole tyhjiössä, sillä ääniaallot tarvitsevat väliaineen edetäkseen.

# data[].attributes.body
Pitkittäistä aaltoliikettä, jonka synnnyttää värähtelevä esine. Saa korvassa olevan tärykalvon värähtelemään.

# data[].attributes.body
Mittausta varten on sovittu kaikille sama yksikkö: esim.

- aika: sekunti eli s

- energia: joule eli J

# data[].attributes.body
Perussuure = pituus, massa, aika, lämpötila, sähkövirta, valovoima ja ainemäärä

Johdannaissuure = Muodostamiseen tarvitaan useita perussuureita. Esim. nopeus, johon tarvitaan pituutta ja aikaa

# data[].attributes.body
Fysiikan tutkimuksessa käytetty väline, jonka avulla pyritään ennustamaan samankaltaisia tapahtumia