# data[].attributes.body
La motllura és un element decoratiu utilitzat sobretot en l'arquitectura. Consisteix en un relleu o sortint d'acusat component longitudianal que conserva idèntic perfil en tot el seu traçat. És aquest perfil o secció transversal el que defineix i diferencia els múltiples tipus de motllures.

-Aida Fernández

# data[].attributes.body
És un arc estirat o realçat per mitjà d'una o més dovelles rectilínies situades per sobre de la línia d'impostes i que és molt característic de l'art asturià i té per missió donar més esveltesa al conjunt.

-Aida Fernández

# data[].attributes.body
L'arquitectura asturiana és de caràcter eclesial, encara que també hi constava d'edificis civils. En l'arquitectura asturiana es diferencien tres períodes o fases:

·

Preramirense (el regnat d'Alfons II). Es segueixen les formes i elements de l'arquitectura visigòtica i romana com l'arc de mig punt o la manca de contraforts.

Ramirense (regnat de Ramir I). Es considera l’etapa de plenitud

Postramirense (regnat d’Alfons III). S’utilitzen elements provinents de l’arquitectura mossàrb com l’arc de ferradura islàmic.

-Aida Fernández

# data[].attributes.body
L'orfebreria és el treball artístic realitzat sobre utensilis o adorns de metalls preciosos, o aliatges. Els metalls que constitueixen els objectes d'orfebreria pròpiament dits són de plata i l'or o una barreja de tots dos.

-Aida Fernández

# data[].attributes.body
una galeria estreta que es situa sobre les naus laterals d'una església amb obertures sobre la nau central. El conjunt d'aquestes obertures

# data[].attributes.body
La Maiestas Domini  (en llatí, la Majestat del Senyor) o Crist en Majestat és una  iconografia del  cristianisme que representa la manifestació de Déu Totpoderós, senyor de l'Univers.
Irene Mayor

# data[].attributes.body
(Júlia Gibert Badia)
Espai situat davant del Mihrab diferenciat de la resta per unes arqueries i una decoració més rica.

# data[].attributes.body
(Júlia Gibert Badia)
Nínxol situat al centre de l'alquible.

# data[].attributes.body
(Júlia Gibert Badia)
Mur orientat cap a la Meca d'una mesquita.

# data[].attributes.body
(Júlia Gibert Badia)
Torre adossada a una mesquita des d'on es cridava la pregàira.

# data[].attributes.body
(Júlia Gibert Badia)
Fons del Sahn per a la purificació del cos abans de la pregràia.

# data[].attributes.body
(Júlia Gibert Badia)
Pati descobert d'una mesquita.

# data[].attributes.body
(Júlia Gibert Badia)
Gran sala coberta d'una mesquita destinada a l'oració, dividida en naus mitjançant columnes.

# data[].attributes.body
És un estil cristià però que incorpora influències, elements o materials d'estil andalusí, i es tracta d'un fenomen autòcton i exclusivament hispànic.

Sara Ligero

# data[].attributes.body
És el lloc d'estudi i oració pels jueus.

Sara Ligero

# data[].attributes.body
És l'arc que té una obertura que ultrapassa la mitjana circumferència amb el centre situat per sobre de la línia d’arrencada.

Sara Ligero

# data[].attributes.body
Estil d’art islàmic sorgit a l’època tardana de l’Àndalus, al Regne nassarita de Granada.

Sara Ligero

# data[].attributes.body
Tipus d’arc compost per una combinació de línies i corbes, on generalment s’alternen les rectes i les corbes.

Sara Ligero

# data[].attributes.body
Element arquitectònic sustentant vertical, compost per una serie d’arcs que poden disposar-se en un sol ordre o en diversos superposats.

Sara Ligero

# data[].attributes.body
La llinda d'una porta o d'una finestra és la fusta o la pedra travessera que hi ha a la part de dalt i que descansa sobre els dos muntants.

# data[].attributes.body
Costat del mur que limita lateralment un portal, una porta o una finestra, especialment quan és de pedra.

# data[].attributes.body
Una arquivolta és un conjunt de motllures que formen com una sèrie d'arcs a la part del damunt d'una porta o d'una finestra.

# data[].attributes.body
L'oli és una tècnica pictòrica consistent a barrejar els pigments amb un aglutinant a base d'olis. Per extensió, s'anomenen olis a les pintures executades mitjançant aquesta tècnica, que admet suports de molt variada naturalesa: metall, fusta, pedra, ivori, encara que el més habitual és que sigui aplicat sobre llenç o taula.

# data[].attributes.body
Dibuix de petit format, normalment dins les pàgines d'un llibre. Molt popular durant el Gòtic

# data[].attributes.body
Espai en forma de semicercle situat damunt de la portalada d'una església romànica o gòtica. Els timpans estan adornats amb escultures.

# data[].attributes.body
Absidioles:absis secundari o de categoria inferior. Solen ser de nombre imparell, i sovint la que està situada a la capçalera de l'església és de majors dimensions i acostuma a estar dedicada a la Verge.
Girola o deambulatori: un espai que envolta l'altar major de les esglésies i que va apareixer amb l'objectiu de facilitar el trànsit dels fidels per l'interior dels temples sense destorbar les celebracions que s'hi celebraven simultàniament.
Capçelera: la part de les esglésies que va des de la part posterior, que pot contenir l'absis, fins al transsepte, generalment envoltant l'altar major. En algunes esglésies la capçalera és el lloc on se situa el cor.
Transsepte: la nau transversal que creua perpendicularment a la nau central de l'edifici.
Creuer: en les esglésies la planta de les quals té forma de creu llatina o grega, l'espai definit per la intersecció de la nauprincipal i la nau transversal o transsepte.
Naus laterals:
espai delimitat per murs o columnes paral·lel a la nau central o principal. És habitual a les catedrals. Normalment, les naus laterals són més estretes i baixes que la central, i la seva alçada pot arribar a ser la meitat d'ella. Les naus laterals poden tenir capelles adossades i sobre elles poden haver-hi tribunes.

Nau central: la part d'una església anant de la portada a la cruïlla del creuer i que és compresa entre els dos murs laterals, en el cas d'una única nau, o entre dues rengleres de pilars o entre una renglera de pilars i un mur lateral.

# data[].attributes.body
Guillem Herrera
És un arc que dibuixa mitja circumferència amb un únic centre.

# data[].attributes.body
Pintura realitzada amb pigmets sobre una superfície coberta amb morter i calç

# data[].attributes.body
Marc Cañete
Volta típica de l'art romànic. És diu de canó per la seva forma de mig tub allargat.

# data[].attributes.headline
Elements Estructorals Gòtic - Núria Gurri

# data[].attributes.subject
Elements Estructorals Gòtic - Núria Gurri

# data[].attributes.body
Arcbotant: element estructural exterior amb forma de mig arc que transmet part de l'empenta de les voltes sobre un contrafort o estrep exterior de l'edifici, adossat al mur d'una nau.
Contrafort: un pilar que es troba als costats d'una església o catedral, tant Gòtica com Romànica, sortint, que fa cos amb un mur i li serveix de reforç i suport a l'estructura religiosa, perquè resisteixi l'empenta d'una volta.
Trifori: galeria estreta que es situa sobre les naus laterals d'una església amb obertures sobre la nau central.
Claristori: el nivell més alt de la nau a una basílica romana o a una església romànica o gòtica.
Volta Ogival o de creueria: un tipus de volta característic de l'arquitectura gòtica, que rep aquest nom perquè està conformada per l'encreuament, o intersecció, de dues voltes de canó apuntat.
Arc apuntat:  tipus d'arc i paradigmàtic element estructural de l'arquitectura gòtica que substituí l'arc de mig punt utilitzat àmpliament durant el romànic o en l'arquitectura de l'Antiga Roma.

# data[].attributes.body
Marc Cañete

Extrem est d'una catedral o església amb planta de creu on es situa l'altar