# data[].attributes.body
- Det moderne samfund

- Det senmoderne samfund

# data[].attributes.body
Kriminalregisteret

o   Her registrere politiet oplysninger om borgerne

-Fx når nogen bliver sigtet og når der træffes afgørelse i en straffesag

o   Borgere og offentlige myndigheder får indsigt i kriminalregisterets oplysninger om afgørelser via straffeattester

Straffeattest

o   Findes forskellige

-Til private
- Til politi og offentlige myndigheder

- Børneattest (viser kun om seksuelle krænkelser af børn)

Betinget notering

o   Mange vil kun ansætte folk men ren straffeattest

o   Betinget notering

# data[].attributes.body
·      Kriminelles sociale baggrund

·      Egne forhold og forældrenes forhold

·      Tabellerne viser sammenhæng mellem kriminalitet, etnicitet, uddannelse og opvækst

# data[].attributes.body
Kriminologi er den videnskab, der beskæftiger sig med kriminalitetens udbredelse, årsager og virkninger. Man undersøger hvad årsagerne kan være til mennesket kriminelle handlinger, hvordan offer og gerningsmand påvirkes og hvordan det påvirker samfundet. Kriminologer undersøger hvordan f.eks. fængselsstraf virker, så man kan bliver klogere på hvordan kriminalitet forebygges og bekæmpes.

# data[].attributes.body
Forskningen af de unges kriminelle vaner deles op i 4:

1.         Tilbøjelighedsbetinget – meget kriminelle, vedholdende problem

-       Problematisk opvækst

-       Svag tilknytning til skole og uddannelse

-       Lav selvkontrol

-       Højrisikolivsstil

-       Stoffer, alkohol

-       Denne gruppe har sværest ved at komme ud af kriminalitet

2.         Livsstilsbetinget – ret kriminelle, som regel kun for en periode

-       Højrisikolivsstil

-       Uproblematisk opvækst

-       Kriminalitet gennem kammerater

3.         Situationelt betinget – lejlighedsvist kriminelle

-       Mange unge uden opvækstvilkår begår kun kriminalitet én gang

4.         De lovlydige – ikke kriminelle

-       Ingen form for kriminalitet gennem livet

-       Den lydige borger

# data[].attributes.body
·      Politikerne vil skabe tryghed i samfundet

·      Tryghed kan defineres som en tilstand af ubekymrethed

·      Bekymringen for vold og kriminalitet er altså generelt faldende,

# data[].attributes.body
Ingen uddannelse
Belastede hjem
Mest mænd
Etnicitet

# data[].attributes.body
Anmeldelser
Domfældelser
Offerundersøgelser
Selvrapporteringsstudier

# data[].attributes.body
Fald i bekymring om kriminalitet
Kan være andre problemer i stedet

# data[].attributes.body
Tillært adfærd - skyldes kulturen, som den kriminelle befinder sig i

# data[].attributes.body
Individet er utilstrækkeligt - mangler egenkontrol

Kriminelle har ikke samme moral - holder sig derfor ikke tilbage fra kriminalitet

# data[].attributes.body
Samfundet er utilstrækkeligt, ikke lige muligheder for alle

Underprivilegerede er motiverede til at opnå samme goder som andre, opnår gennem dette kriminalitet

# data[].attributes.body
De 4 teorier:
1 - Det skyldtes af indlæring, som du får af nære omgangskreds og normer og værdier
2 -  Vil opnå anseelse og materielle goder. Har ikke lige muligheder for uddannelse og job som priviligerede. Får succes gennem kriminalitet
3 - Syndebukteorien handler om solidaritet og gensidig nytteværdig. Hvis ikke der er dette vil samfundet udpege "syndebukke". Dette er da kriminelle, da de er unyttige for os.
4. Afgørende om person er kriminel - styrken af personens sociale bånd:
- Tilknytning til det lovlydige samfund
- Uddannelse og arbejde
- Deltagelse i foreninger fx sport
- Værdifællesskab (tro)