# data[].attributes.body
Intervjuude kohta on soovitav teha andmebaas, mis sisaldaks järgmist informatsiooni: keda intervjueeriti (vajadusel pseudonüümid), aeg, kuupäev ja kellaaeg, intervjuu kestvus ning toimumiskoht.
Kristin

# data[].attributes.headline
intervjuu läbiviimisel peab jälgima eetika põhimõtteid

# data[].attributes.subject
intervjuu läbiviimisel peab jälgima eetika põhimõtteid

# data[].attributes.body
Kai-Liisel

# data[].attributes.headline
Intervjuu õnnestumise eelduseks on oskus tähelepanelikult kuulata. 

# data[].attributes.subject
Intervjuu õnnestumise eelduseks on oskus tähelepanelikult kuulata. 

# data[].attributes.body
Kai-Liisel

# data[].attributes.body
Intervjuusid võib läbi viia lähikohtumisel, telefoni, videosuhtluse või e-maili teel.
Kristin

# data[].attributes.headline
Intervjuud. Intervjuu annab infot selle kohta, mida inimene mõtleb. Eelnevalt tehakse kava ja tutvutakse objektiga. Intervjueerija alustab ja suunab. Intervjueeritavat tuleb motiveerida. Intervjueeritav peab olema konfidentsiaalsuses kindel. 

# data[].attributes.subject
Intervjuud. Intervjuu annab infot selle kohta, mida inimene mõtleb. Eelnevalt tehakse kava ja tutvutakse objektiga. Intervjueerija alustab ja suunab. Intervjueeritavat tuleb motiveerida. Intervjueeritav peab olema konfidentsiaalsuses kindel. 

# data[].attributes.body
Kai-Liisel

# data[].attributes.body
Intervjuu läbiviimiseks tuleb saada luba intervjueeritavalt ja leppida selleks kokku sobiv aeg.
Kristin

# data[].attributes.body
struktureerimata intervjuu – vabas vormis intervjuu ehk mitteformaalne intervjuu. See on vaba vestlus uurija ja informandi vahel.

poolstruktureeritud intervjuu – seda on hea kasutada, kui on ühekordne intervjueerimise võimalus. Intervjuu jaoks valmistatakse ette põhiküsimused ning tehakse intervjuu plaan.

struktureeritud intervjuu – selle tüübi puhul valmistatakse avaliselt ette detailsed küsimustikud ning jälgitakse täpselt küsimustiku plaani.

Anna Stepanova

# data[].attributes.body
Kvalitatiivse intervjuu läbiviimisel on esimeseks sammuks intervjueeritavate valik. Kvalitatiivses uuringus  tavatsetakse kasutada eemärgile vastavat valimit. Sellisel juhul võetakse valimisse uurija poolt populatsioonist valitud isikud,kes vastavad uurimuses seatud kriteeriumitele. Juhul, kui tehakse valim nendest subjektidest, keda on kõige mugavam valida või kõige hõlpsam leida, räägitakse mugavusvalimist või mugavuse kriteeriumist.

Kristin Säärekõnno

# data[].attributes.headline
Intervjuu on kasvatus- ja sotsiaalteaduste uurimustes  üks peamine andmekogumismeetod. Intervjuul on teatud eesmärk ja sellega püütakse saada võimalikult usaldusväärset teavet vastamaks uurimisküsimustele. Intervjuu kujutab endast vestlust, milles tavaliselt uurija esitab küsimusi ja uuritav või uuritavad vastavad neile.

# data[].attributes.subject
Intervjuu on kasvatus- ja sotsiaalteaduste uurimustes  üks peamine andmekogumismeetod. Intervjuul on teatud eesmärk ja sellega püütakse saada võimalikult usaldusväärset teavet vastamaks uurimisküsimustele. Intervjuu kujutab endast vestlust, milles tavaliselt uurija esitab küsimusi ja uuritav või uuritavad vastavad neile.

# data[].attributes.body
Markus Veerme

# data[].attributes.body
Hea märk on näidata informandile, et tead ja huvitud ise ka küsitavast teemast ja küsida lisainfot.

Ei tohi karta üleküsimist, ka elementaarseid küsimusi

Intervjuud läbi viies on alati kasulik teha selle käigus märkmeid, isegi kui kasutusel on diktofon. Nt kui miski jääb arusaamatuks, siis ei pea kohe katkestama ja vahele segama, vaid saab hiljem üle küsida kui on sobiv hetk. Üles võiks märkida ka emotsioone, viitamisi jms. Intervjuu läbiviimise puhul on üks suuremaid ohte vastaja tüdimus

Anna Stepanova

# data[].attributes.body
Intervjuu ettevalmistamisega kaasneb tihti eelnev uurimistöö töö arhiivis, raamatukogus ja mujal. Küsitluslehe ettevalmistamine on põhjalikku ettevalmistust nõudev töö, kuid tuleb arvestada, et küsimused paranevad intervjueerimise protsessi käigus.

Intervjuu läbiviimise alguses tuleks märkida paberile või öelda diktofonile selgelt intervjuu aeg ja koht ning intervjueeritava nimi.

Intervjuud alustades tuleb kinnitada intervjueeritava anonüümsust, kui ta seda palub. Oluline on selgitada, miks seda intervjuud tehakse, miks valiti just selline intervjueeritav ning miks tema arvamus on oluline. Intervjueeritav võib olla valitud juhusliku valimi teel või on ta uuritava teema spetsialist. Intervjueeritavale tuleb ka kirjeldada, mis saab intervjuust edasi, kus ja mil moel seda kasutatakse.

Anna Stepanova

# data[].attributes.body
Küsimused peavad olema täpsed, arusaadavad, ühetimõistetavad

Pikemate küsimustike koostamise puhul on soovitav kasutada läbimõeldud struktuuri

Küsimusi on tavaliselt kolme sorti:

1. suletud küsimused, st kindlate vastusevariantidega, kus tuleb valida üks variantidest

2. avatud/lahtised küsimused – vastatakse nii nagu soovitakse

3. poolsuletud küsimused – küsimustel on vastusevariandid ja nendele lisaks võimalus oma arvamuse selgitamiseks; seda on soovitav palju ja julgelt kasutada

Anna Stepanova