# data[].attributes.body
See infrapunakiirgus neeldub atmosfääris kasvuhoonegaasides ning ka need gaasid kiirgavad energiat, millest osa suundub maapinnale ning atmosfääri alumistesse kihtidesse, andes soojust tagasi.

# data[].attributes.body
Planeet Maal liigub nähtava valguse lainepikkuste vahemikus olev päikesekiirgus suures osas läbi atmosfääri ning soojendab planeedi pinda. Maapind ise kiirgab energiat madalamatel infrapuna lainepikkustel.

# data[].attributes.body
Kui planeedi atmosfäär sisaldab kiirguslikult aktiivseid gaase (kasvuhoonegaasid), siis atmosfäär kiirgab energiat kõikidesse suundadesse. Osa sellest kiirgusest suundub maapinnale, soojendades seda.

# data[].attributes.body
Kasvuhooneefekt on protsess, kus planeedi atmosfääri kiirgus soojendab planeedi pinda kõrgema temperatuurini kui ilma atmosfäärita planeedi puhul.

# data[].attributes.body
See, kuidas kasvuhoone soojust hoiab, on aga teise põhimõttega, isoleerides sooja õhu kasvuhoone sees nii, et kuumus ei kaoks konvektsiooni teel.

# data[].attributes.body
Järgneb jäätmekäitluse valdkond, kust tuleb 1,7%. Kõige suurem osa emissioone jäätmekäitluses tekib tahkete jäätmete ladestamisest.

# data[].attributes.body
Kolmandal kohal on tööstusprotsessid ja -toodete kasutamine (tsemendi ja lubja tootmine on peamine CO2 allikas), mis moodustavad 5% kasvuhoonegaaside heitkogustest

# data[].attributes.body
Põllumajanduse koguemissioonist enamik tekib kariloomade soolesisesest käärimisest ja otsesest lendumisest põllumajandusmaalt.

# data[].attributes.body
Teisel kohal on põllumajandus, mille heitkogused moodustasid 5,8% kasvuhoonegaaside emissioonist.

# data[].attributes.body
Nendest heitkogustest enamik pärineb fossiilkütuste kasutamisest elektri ja soojuse tootmisel.

# data[].attributes.body
Eesti kasvuhoonegaaside emissioonist tuli 2013. aastal 86,7% energiasektorist, mis on suurim kasvuhoonegaaside allikas Eestis

# data[].attributes.body
Kogu maailma lõikes toodab Eesti kasvuhoonegaase väga vähe ning Euroopa Liidus moodustavad Eesti heitkogused liikmesriikidest 0,4%.

# data[].attributes.body
Päikesesüsteemis esineb kasvuhooneefekti Marsil, Veenusel ja Titanil

# data[].attributes.body
Kasvuhooneefekti suurenemine on põhiliselt põhjustatud atmosfääri CO2 taseme tõusust, mida on kõrgendanud inimtegevus

# data[].attributes.body
Nelja põhilise kasvuhoonegaasi panus kasvuhooneefekti protsentuaalselt on järgmine:

• veeaur, 36–70%

• süsinikdioksiid, 9–26%

• metaan, 4–9%

• osoon, 3–7%