# data[].attributes.headline
Demokrati og samfunn i Amtmandens døtre 

# data[].attributes.subject
Demokrati og samfunn i Amtmandens døtre 

# data[].attributes.body
Collett snakker om hennes syn på kvinners posisjon i samfunnet. Demokratiske rettigheter fører til bedre kår for kvinnene. Det var demokrati men, alle kunne ikke være med å stemme for eksempel kvinnene.

# data[].attributes.body
Motivet i Amtmandens døtre er den ene datteren og en annen mann forelsker seg, men de gifter seg ikke. Hun gifter seg da med en annen mann ut av fornuft.
Tema i teksten er likestilling. Kvinner på den tiden hadde ikke like mye rettigheter som menn. Hun ville at kvinner skulle kunne ha sine egne meninger.
Budskapet hennes er da at kvinner kunne a sin egne meninger og da blant annet gifte seg med hvem man vil.
Amtmandens døtre er en tendenslitteratur. En tekst som prøver å formidle Sosiale, politiske, moralske eller religiøse synspunkter og oppfatninger er en tendenslitteratur. I Amntmandes døtre prøver Camilla Collett akkurat på dette ved at kvinner skal bli stilt mer likt opp mot menn.

# data[].attributes.body
Overgangsperioden mellom romantikken til realismen.
Tekster ble skrevet på en mer realistisk måte, ikke den idealistiske måten vi var vant med fra romantikken. Blant annet ble bønder stilt frem på en annen måte.

# data[].attributes.body
Ordet demokrati betyr jo folkestyre, det at folke bestemmer. Men bestemmer alltid flertallet? Om vi ser på samfunnet på 1800-tallet, det var fortsatt demokrati da men alle kunne ikke bestemme. I Norge i dag har vi et demokrati der hvor alle i samfunnet får være med å bestemme. Så det jeg legger i disse to begrepene sammen er hvor mye samfunnet får vært med i demokratiet.

# data[].attributes.body
Hun var en kvinnelig forfatter på 1800- tallet. Hun var den mest betydningsfulle kvinnelig norsk forfatteren på 1800-tallet. Camilla skrev om kvinners stilling i samfunnet og hun skrev om dette i brev, romaner, dagbok, essayer og selvbiografi. Hun er mest kjent for romanen Amtmandens døttre.