# data[].attributes.body
1. Bakgrund

2. Utveckling

3. Värdighet / bemötande

4. förebyggande

5. Samhälle / Media

# data[].attributes.body
1. Dela linkar
2. Skapa ordning på presentation
3. Hur kopplar vi det ihop med vårdprocessen / Vi som sjukskötare
4.

# data[].attributes.body
1. Bakgrund
2. Vi som vårdare
3. Samhälle
4. Medier
5. Värdighet

# data[].attributes.body
Vad är de centrala problemen kring vården med alkohol missbruk I Finland

Vad är de målen som finns på statlignivå för att förebygga problemen?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Alkoholberoende orsakaromfattande problem på såväl individ- som samhällsnivå. Flertalet som utvecklar alkoholberoende mognar så småningom ut ur detta tillstånd, vare sig de får behandling eller ej. Men de år som tillbringas med hög alkoholkonsumtion innebär ökade risker för både medicinska och sociala problem och gör alkoholen till ett ledande folkhälsoproblem. Behandling kan korta ner riskperioden.

Merparten av de drabbade individerna söker emellertid inte hjälp. Orsakerna till detta och möjliga metoder för att sänka barriärerna till vård är viktiga att belysa. Artikeln av Solveig E S Hausken el at i detta nummer av Läkartidningen är ett viktigt bidrag till denna diskussion.

Ett slående resultat i deras undersökning är att endast 1 procent av de tillfrågade anger att de skulle vilja söka vård hos socialtjänsten om de skulle få alkoholproblem. Detta bekräftar resultaten från en tidigare svensk undersökning [1] och belyser att den svenska politiken inom beroendeområdet, där socialtjänsten fortfarande har huvudansvaret för behandling, inte följt utvecklingen inom området.

Den förda politiken präglas alltjämt av stereotypa och felaktiga föreställningar om alkoholproblem, grundade på sekelgamla uppfattningar med andra dryckesvanor och sociala förhållanden. De nykterhetsnämnder som då skapades var främst inriktade på att skydda alkoholisternas familjer. Någon tanke på att själva beroendet kunde behandlas fanns inte.

Dryckesmönstret har sedan dess förändrats radikalt. Det vardagliga drickandet ökar; särskilt ser vi detta bland medelålders och äldre. För många innebär detta att en underliggande sårbarhet för beroende nu aktiveras. Även om beroendetillstånden här är förhållandevis begränsade har denna grupp likväl en fördubblad dödlighet jämfört med normalbefolkningen [2].

Den befintliga vården är inte väl anpassad för den stora majoriteten av de alkoholberoende. Här uppfattar man - helt korrekt - att man inte hör till missbruksvårdens nuvarande målgrupp och att man skulle tvingas acceptera en loser-identitet för att kunna göra det [3]. Dessutom ser man vården som inriktad på krav på helnykterhet, vilket inte överensstämmer med de egna önskemålen om att få kontroll över drickandet och dricka mindre.

Men även i den mindre gruppen med mer uttalade alkoholproblem är det få som frivilligt söker hjälp i den specialiserade beroendevården. Även för denna grupp, som präglas av psykisk samsjuklighet och sociala hjälpbehov, är den nuvarande vården oattraktiv. I många fall skulle en tidigare behandlingskontakt kunna förhindra den utförskana många i denna grupp hamnar i med tilltagande utanförskap och marginalisering.

Ett annat viktigt resultat, som också rapporterats från annan forskning, är låg tilltro till primärvårdens förmåga att behandla alkoholberoende. Detta illustrerar ett misslyckande, där primärvården skulle kunna vara ett betydligt mindre stigmatiserande alternativ och kunna erbjuda bra behandling för alkoholproblem över hela landet.

Det har gjorts försök i över 30 år i svensk primärvård att upptäcka alkoholproblem tidigt och erbjuda kort rådgivning. Resultaten har med några undantag varit blygsamma. Möjligen beror detta på att allmänläkarna inte sett sig kompetenta att behandla alkoholproblem och att sådana skulle uppdagas om man mer systematiskt börjar efterfråga patienternas alkoholvanor.

Ett alternativ till hittillsvarande upplägg skulle vara att alkoholvanor efterfrågas, inte för att upptäcka "alkoholproblem" utan för att förbättra behandlingen av en rad sjukdomar. Fokus är här på konsumtion, inte på diagnoser som beroende och skadligt bruk.

I en del fall kommer patienten att beskriva svårigheter med att minska alkoholkonsumtionen. I dessa fall kan det bli aktuellt att erbjuda hjälp. I flertalet fall kan sådan behandling genomföras med enkla medel, lika effektivt i primärvård som i specialistvård, vilket visats i forskning sedan 25 år [4].

Läs också: Svårt att söka och få hjälpför alkoholproblem

Potentiella bindningar eller jävsförhållanden: Inga uppgivna.

# data[].attributes.attachment_link.title
God prognos vid alkohol­beroende, men få söker vård

# data[].attributes.attachment_link.description
Ansvariga vårdpolitiker bortser från de önskemål som personer med alkoholberoende har om var de ska få behandling. Mycket få vill vända sig till socialtjänsten, som dock har huvudansvaret för behandling i Sverige. I flertalet fall skulle alkoholproblem kunna behandlas i primärvården.

# data[].attributes.body
https://libguides.arcada.fi/vard

Skriv ner allt som kännt svårt?

Varför padlet?

Nästa möte 16.2 14:00

Fundera på ordningen på presentationen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Alkoholi, tupakka ja riippuvuudet - tutkimukset ja hankkeet - THL

# data[].attributes.attachment_link.description
Alkoholi, tupakka ja riippuvuudet Elintavat ja ravitsemus Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen johtaminen Hyvinvointi- ja terveyserot Ikääntyminen Infektiotaudit ja rokotukset Kansantaudit Lapset, nuoret ja perheet Maahanmuutto ja kulttuurinen moninaisuus Mielenterveys Sote-uudistus Sukupuolten tasa-arvo Tiedonhallinta sosiaali- ja terveysalalla Toimintakyky Ympäristöterveys

# data[].attributes.body
Förebyggande åtgerder på arbetsplatsen

En av de största orsakerna arbetare sjukskriver sig

I Finland är vi dåliga på förebyggande arbete på arbetsplatsen. Hjälp erbjuds helt för sent.

Bättre sammarbete mellan arbetsplatsen och Hälsovården.

# data[].attributes.body
Hur olika tv program normaliserar alkohol användningen genom att alltid ta ett glas när man är stressad eller annars vill dämpa känslorna.

# data[].attributes.attachment_link.title
Modern Family Moments - Cameron and Mitchell: "Alcoholism"

# data[].attributes.attachment_link.description
A-klinikka Oy tarjoaa laadukkaita päihde- ja mielenterveyspalveluja. Palveluissamme työskentelee 500 alan ammattilaista.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Social- och hälsovårdsministeriet svarar för planeringen av alkohol-, tobaks- och drogpolitiken och för styrningen, lagstiftningen och förebyggandet av ohälsa till följd av alkohol, droger och tobak.

Dessutom har ministeriet som uppgift att förebygga, följa upp och forska i skador till följd av penningspel.

Förebyggande insatser och missbrukarvård

Med droger avses alkohol, substitut till alkohol, droger och läkemedel som används i berusningssyfte.

Målet med drogpolitiken är att

förebygga och minska skadlig konsumtion av alkohol och droger

begränsa de negativa sociala följderna och hälsoeffekterna samt

främja funktionsförmågan hos missbrukare och

öka de närståendes säkerhet

Alkoholpolitik

Alkoholpolitiken har som mål att förebygga alkoholrelaterade skadeverkningar och att minska alkoholkonsumtionen.

Narkotikapolitik

Narkotikapolitiken har som mål att hindra användning och spridning av narkotika och minimera skadorna av både narkotikabruk och kontrollåtgärder.

Tobakspolitik

Målet med tobakspolitiken är att skydda människor mot tobaksrökens skadliga verkningar på hälsan och att få ett slut på rökning i Finland.

Spelberoende

Spelberoende förebyggs genom avvänjningsmetoder och genom att begränsa spelmöjligheterna speciellt för barn och unga.

# data[].attributes.attachment_link.title
Förebyggande av missbruk - Sosiaali- ja terveysministeriö

# data[].attributes.attachment_link.description
Social- och hälsovårdsministeriet svarar för planeringen av alkohol-, tobaks- och drogpolitiken och för styrningen, lagstiftningen och förebyggandet av ohälsa till följd av alkohol, droger och tobak. Dessutom har ministeriet som uppgift att förebygga, följa upp och forska i skador till följd av penningspel. Med droger avses alkohol, substitut till alkohol, droger och läkemedel som används i berusningssyfte.

# data[].attributes.body
- Respekt
- Närvarande
- Accepterande
- Lyssna
- Förtroende
- Anpassa

# data[].attributes.body
Ger insikt på arbete på klinik

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A-klinikan asiakkailla tai heidän läheisellään on päihderiippuvuus tai toiminnallinen riippuvuus. A-klinikka tarjoaa polikliinisten käyntien lisäksi ympärivuorokautista laitoshoitoa muun muassa vieroitushoitoyksiköissä ja selviämisasemilla. Lisäksi on A-klinikkayhteisöjä, joissa ollaan pidempiä hoitojaksoja kerrallaan. Yhteisöt tarjoavat apua lääke-, huume- tai monipäihderiippuvuuteen sekä korvaushoidon oheiskäytöstä irtautumiseen.

Työskentelin pääasiassa Salon A-klinikalla. Työtä tehtiin hyvin moni-ammatillisesti. A-klinikka Oy:llä on paljon erilaisia hoitomuotoja: polikliinisiä yksityis- ja ryhmävastaanottoja tekevät lääkärit, sairaanhoitajat ja sosiaaliohjaajat. Salossa on iäkkäille päihdekäyttäjille kodinomainen A-klinikkakoti, jossa asukkaat voivat olla intervalli- tai pitkäaikaispaikalla. Somerolla on A-klinikkayhteisö, jossa potilaat voivat olla pitkiäkin aikoja kerrallaan. Siellä voidaan esimerkiksi toteuttaa hidasta lääkevieroitusta valvotuissa oloissa. Yhteisön tilat ovat useassa eri rakennuksessa, ja potilas voi ottaa sinne lemmikkinsä mukaan.

A-klinikan selviämisasema - selvari - ja katko ovat hyvin kaukana työterveyshuollon maailmasta. Kun potilas tulee selviämisasemalle, hän riisuutuu ja peseytyy, tavarat tutkitaan muun muassa aseiden varalta. Kun potilas on selvinnyt, hän voi siirtyä katkon puolelle.

A-klinikan työntekijöillä on salliva asenne työhön. Käyttäjiä ei syyllistetä retkahduksesta vaan kannustetaan jatkamaan päihteettömänä. Jos potilas käyttää useampaa eri päihdettä, voidaan aloittaa vieroittaminen joko yhdestä päihteestä tai vaikka kaikista kerralla. Potilaita kannustetaan täysraittiuteen. Jos käyttäjä haluaa vieroittautua yhdestä päihteestä ja jatkaa muiden käyttöä, onnistuu sekin A-klinikan kautta. Väärinkäyttöön soveltuvien lääkkeiden ylläpitohoitoa ei saa, ja tarvittaessa kirjoitetaan reseptille bentsodiatsepiineista nopea vieroitusohjelma ja päätetään hoitosuhde. Bentsodiatsepiinivieroitus voidaan joskus myös toteuttaa hyvin hitaasti. Yksi tärkeimmistä perusperiaatteista bentsodiatsepiinivieroituksessa on, että kertaalleen laskettua annosta ei nosteta enää takaisin isommaksi, mutta tarpeen mukaan seuraavaa annoslaskua voidaan siirtää eteenpäin.

Kokemuksiani A-klinikalla

Kolme kuukautta on lyhyt aika, mutta koin jakson hyvin antoisana. Klinikalla on selvät toimintaohjeet, ja se toi työhön juoheutta ja varmuutta. Ensikäynnillä ei yleensä kirjoiteta PKV-lääkkeitä tai anneta niitä mukaan vieroitusta varten. Tästä on joitakin poikkeuksia: muun muassa yksilöllisen arvion mukaan avokatko voidaan aloittaa jo ensikäynnillä. Vastaanotolla käydään tietyt asiat aina läpi asiakkaan kanssa ja asiakkaan tulee sitoutua niihin. Voidaan esimerkiksi sopia, montako kertaa otetaan tietyllä ajanjaksolla virtsan huumeseula, ja tämä toteutetaan yleensä aina niin sanottuna yllätysseulana.

Suomessa yleisimmin käytettyjä huumeita tai väärinkäytettäviä lääkkeitä ovat bentsodiatsepiinit, opiaatit mukaan lukien buprenorfiini, kannabis ja amfetamiini johdannaisineen. Huumetestejä on useita erilaisia, ja niitä pystytään laboratoriossa räätälöimään tarpeen mukaan. Jos ei ole tietoa, mitä haetaan, kannattaa testata yleisimmät: virtsan tutkimuksesta U-Huum 6A selviää, onko tutkittava käyttänyt amfetamiinia, bentsodiatsepiineja, buprenorfiinia, kannabista, kokaiinia tai opiaatteja. Huumeet näkyvät seuloissa vaihtelevasti. Amfetamiini ja metamfetamiini näkyvät virtsassa kolmesta kuuteen vuorokautta, veressä yhdestä kolmeen vuorokautta.

Ekstaasi näkyy virtsassa parin kolmen vuorokauden ajan ja veressä yhdestä kahteen vuorokautta. Kannabis näkyy virtsatestissä suuriannoksisen säännöllisen käytön jälkeen jopa neljästä viiteen viikkoa.

Erityisesti sain oppia ajoterveysseurannasta ja huumeseulojen tulkinnasta. Itselleni tuli pienoisena yllätyksenä, miten moni asiakkaista laittaa päihteet ajokortin edelle. Salon A-klinikalla oli paljon ajokorttiseurantoja. Vastaanotolla tuli vastaan useampi asiakas, jotka kertoivat menettäneensä ajokortin monta vuotta sitten, mutta olivat vasta nyt valmiita lopettamaan päihteiden käytön. Usein kyse oli kannabiksen käytöstä. Ajokorttiseuranta on ilmainen asiakkaalle, jos kunta ostaa sen. Esimerkiksi Turku ei osta ajokorttiseurantaa A-klinikalta. Mikäli seurantaa ei voida tehdä A-klinikan kautta eikä seurantaa pysty järjestämään esimerkiksi työterveyshuollon kautta, asiakas varaa ajan terveyskeskuksesta.

A-klinikkatyössä huomasin myös, kuinka paljon kaduilla liikkuu sekä reseptilääkkeitä että huumausaineita. Reseptilääkkeitä tuodaan Suomeen myyntiin ulkomailta. Kaduille saadaan lääkkeitä myös niin, että potilaalle kirjoitetaan reseptille lääke otettavaksi kolmesti päivässä, mutta potilas ottaakin itse vain kerran päivässä ja myy loput. Apteekkisopimuksella saadaan luotua luottamusta hoitotahon ja potilaan välille. Joskus myös potilas itse haluaa apteekkisopimuksen. Sähköinen resepti vaikeuttaa lääkemääräysten hakua eri paikoista, mutta joissain potilastietojärjestelmissä järjestelmä ei ohjaa lääkäriä hakemaan reseptikeskuksesta aiemmin kirjoitettuja lääkemääräyksiä, vaikka lääkäri kirjoittaisi pääasiassa keskushermostoon vaikuttavan lääkkeen.

Vaikka kolmen kuukauden työskentelyjakso oli vain pintaraapaisu päihderiippuvuuksien hoitoon, selvästi kaksi syytä päihderiippuvuuteen nousivat ylitse muiden: lääkäri tai turvaton sekä ongelmallinen lapsuus. Monen lääkeriippuvuuden takana on lääkäri. Käyttö on voinut alkaa tavanomaisesta hoidosta mutta jää lopettamatta, ja annokset alkavat nousta vuosien myötä. Työterveyshuollossa tulee melko usein vastaan potilas, jolle on aloitettu vuosia sitten alpratsolaami ahdistuneisuuden tai paniikkihäiriön hoidoksi, ja käyttö jatkuu edelleen. Potilas ajattelee lääkitsevänsä paniikkihäiriötä tai ahdistuneisuutta, mutta tosiasiassa hän pyrkii pitämään vieroitusoireet poissa.

Mielestäni A-klinikkatyöllä on vaikutusta. Kysyin selviämisaseman työntekijältä, eikö ole turhauttavaa, kun aina samat potilaat tulevat päihtyneenä asemalle selviämään. Työntekijä totesi, että ei ole turhautunut vaan kannustava, koska juuri se kerta voi olla se, joka saa potilaan lopettamaan päihteiden käytön. Ennen työjaksoa pohdin, mahtaako A-klinikalla olla väkivallan uhkaa. Kolmen kuukauden aikana kerran vastaanotollani oli aggressiivinen potilas. Tilanne selvitettiin jälkeenpäin, ja potilas kävi myöhemmin rauhallisena klinikalla. Suurin osa A-klinikan asiakkaista hakeutuu klinikalle omasta halustaan ja on motivoitunut hoitoon.

Miten toimintani työterveyshuollossa muuttui?

Kolmen kuukauden työjakson jälkeen on ollut selvästi helpompaa ja luontevampaa kysyä työterveyshuollossa asiak-kaan päihteidenkäytöstä. Lisäksi on paljon selvempää, miten kuuluu edetä, jos asiakkaalla on päihteiden suurkulutusta tai esimerkiksi asiakkaalla on ollut alpratsolaami säännöllisessä käytössä ja sitä pitäisi purkaa.

Bentsodiatsepiinien pitkäaikainen käyttö aiheuttaa huomattavia haittoja, ja niistä vieroitus kannattaa. Bentsodiatsepiinien ekvivalenttiannokset on helppo hakea Terveysportista: työterveyshuollossakin voidaan bentsodiatsepiiniriippuvuutta hoitaa vieroittamalla. Vieroitukseen suositellaan oksatsepaamia, joka aloitetaan ekvalenttiannoksen mukaisella annostuksella pikkuhiljaa annosta alentaen. Oksatsepaami ei hajoa muiksi bentsodiatsepiineiksi elimistössä, joten vieroituksen seurannassa voidaan hyödyntää virtsan bentsodiatsepiinivarmistusta muiden bentsodiatsepiinien oheiskäytön poissulkemiseksi.

Olen yhteisymmärryksessä potilaiden kanssa työterveyshuollossa aloittanut muutamia alpratsolaamivieroituksia oksatsepaamin kautta. Tie on pitkä ja kivinen, mutta jos sekä lääkäri että potilas ovat motivoituneita, se kannattaa käydä loppuun.

Työterveyshuollon tehtävänä on ennaltaehkäistä ja tunnistaa terveyttä vaarantavat ongelmat mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Työssäkäyvistä miehistä 39 prosenttia ja naisista 14 prosenttia käyttää alkoholia yli riskirajojen. Kynnys hakeutua hoidon piiriin on korkea, eikä ongelmaa aina tunnisteta. Työterveyshuollon vastaanotolla alkometrin pitäisi olla helposti saatavilla ja työntekijöiden tulisi osata käyttää sitä. Alkometrin käytön olisi hyvä olla rutiininomaista esimerkiksi työterveystarkastusten yhteydessä. Olen aiemmin otaksunut, että alkoholipäihtymyksen huomaa vastaanottotilanteessa. Ei huomaa: yllätyksiä saattaa tulla. Alkoholin käytöllä on taipumus lisääntyä vuosien aikana. Jos juo illalla 6-7 olutta, voi aamulla vielä olla alkoholia veressä.

Tärkeimmät asiat, jotka jäivät mieleen: apteekkisopimus on hyvä väline; päihdekäyttäjiltä täytyy kysyä ajokortista ja pohtia ajolupa-asiat; naisilta pitäisi muistaa kysyä raskaudenehkäisystä. Suosittelen itse kutakin pohtimaan ennen kuin kirjoittaa PKV-lääkkeen.

Anna Aho
LL, työterveyshuollon erikoislääkäri
Mehiläinen Työelämäpalvelut
anna.aho@mehilainen.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
A-klinikan asiakkailla tai heidän läheisellään on päihderiippuvuus tai toiminnallinen riippuvuus. A-klinikka tarjoaa polikliinisten käyntien lisäksi ympärivuorokautista laitoshoitoa muun muassa vieroitushoitoyksiköissä ja selviämisasemilla. Lisäksi on A-klinikkayhteisöjä, joissa ollaan pidempiä hoitojaksoja kerrallaan. Yhteisöt tarjoavat apua lääke-, huume- tai monipäihderiippuvuuteen sekä korvaushoidon oheiskäytöstä irtautumiseen. Työskentelin pääasiassa Salon A-klinikalla. Työtä tehtiin hyvin moni-ammatillisesti.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I Finland räknar man med att cirka tio procent av de som arbetar har ett alkoholmissbruk. Det här innebär stora säkerhetsrisker och många sjukskrivningar.

På KRAN rf tror man att siffran är högre än så, och att det dessutom skett en ökning under detta år. Dessa slutsatser drar man av Alkos ökade försäljning och av att de som ringer stödtelefonen ökat markant, uppger Mette Strauss som är verksamhetsledare på KRAN rf.

Finland förlorar årligen cirka två miljoner arbetsdagar i form av sjukskrivningar på grund av alkoholmissbruk, uppger JHL, Förbundet för den offentliga sektorn och välfärdsområdena.

Utöver detta dör årligen kring tvåtusen finländare i arbetsför ålder till följd av alkoholrelaterade skador.

Enligt Institutet för hälsa och välfärd THL lider cirka 400 000 av finländarna av ett alkoholmissbruk, av dem finns ungefär 300 000 i arbetslivet.

Det innebär att cirka tio procent av de som jobbar i Finland har ett alkoholmissbruk.

Räknar man med de som befinner sig i riskzonen, så kallade storkonsumenter, är man dryga en halv miljon till antalet.

- Det här betyder att alkohol fortfarande är ett jättestort problem i det finländska arbetslivet.

Det säger Mette Strauss som är verksamhetsledare för förbundet KRAN rf, vilket är en allmännyttig social- och hälsovårdsorganisation som bland annat ger stöd till missbrukare, före detta missbrukare och närstående till missbrukare.

Stora säkerhetsrisker

Mikael Nygård, professor i socialpolitik vid Åbo Akademi, konstaterar att man alltid blir lite överraskad då man stöter på de här siffrorna.

- Man kan ju jämföra med hur många som dör i trafiken, förra året dog dryga tvåhundra personer, medan det i alkoholrelaterade skador dör ett par tusen årligen.

Nygård påpekar att detta är ett stort bakslag nationalekonomiskt då man tänker på vad man kunde producera med de arbetsdagar som går till spillo på grund av alkoholmissbruk.

Förutom höga sjukkostnader för arbetsgivaren i form av sjukfrånvaro och minskad arbetseffektivitet så innebär detta också att en enskild anställds beteende riskerar trygg praxis.

- Då vi talar om trygg praxis så finns det många yrken där ett alkoholmissbruk kan få väldigt allvarliga konsekvenser, säger Strauss.

Som exempel nämner Strauss att de tidigare i år fick vetskap om en läkare som kom påstruken till jobbet.

Det har också hänt att piloter har kommit till jobbet fast de är alkoholpåverkade.

Men alkoholmissbrukare finns inom alla yrkeskategorier, bland hög- och lågutbildade, män och kvinnor, unga och gamla.

Vissa av jobben medför enorma säkerhetsrisker om man är alkoholpåverkad medan andra inte medför lika stora risker.

Ingen märker om du är full där hemma

I och med distansarbetet har den sociala kontrollen som arbetsplatsen utgör minskat på många håll.

Hos en del av de med alkoholproblem som jobbar på distans har tyvärr därför alkoholproblemen ökat.

- Att dricka under arbetsdagen är nu möjligt i en helt annan utsträckning, eftersom ingen märker att du är full hemma då du jobbar, säger Strauss.

Strauss säger också att de kunnat se att en del av de som innan pandemin har haft en så kallad måttlig konsumtion har övergått till en riskfylld konsumtion under den här perioden.

Nygård påpekar att det ofta finns någon slags social kontroll i människors liv, som exempelvis arbetsplatsen och kollegorna eller familj och vänner.

- Det man nu misstänker och det med belägg också, är att covid-19 förvärrat situationen. Om man sitter hemma och jobbar är det betydligt lättare att vara smygfull på jobbet än om man är det på en fysisk arbetsplats.

Problem både på samhälls- och individnivå

Nygård säger att alkoholmissbruket på arbetsplatser inte bara för med sig problem som arbetsplatsolyckor, sjukskrivningar och för tidig pensionering.

Det är givetvis också en tragedi på individnivå.

- Det här drabbar ju i hög grad även anhöriga och med missbruk följer dessutom ofta andra former av sociala problem, som exempelvis våld i hemmet.

Nygård påpekar att vi kanske inte genast märker de kostnader som ett alkoholmissbruk på en arbetsplats för med sig.

- De kanske börjar dyka upp först efter fem eller tio år på arbetsplatsen.

Stödtelefonen går het

Den goda nyheten är ändå att andelen som kommer fulla på jobb har minskat rejält de senaste decennierna.

Fritidsdrickandet är dock kvar på samma nivå.

Strauss säger att de ändå uppskattar att det är långt mer än tio procent av den arbetsföra befolkningen som har ett alkoholmissbruk.

- Alkos försäljning började stiga tydligt i mars i år, alltså samtidigt som många började jobba på distans. Det har också skett en tydlig ökning av de som kontaktar vår stödtelefon.

I juli uppgav Alko att deras försäljning stigit med dryga fjorton procent jämfört med samma månad året innan.

Också Institutet för hälsa och välfärd THL varnar för det ökande drickandet under pandemin.

Stödet på arbetsplatsen

Det stora antalet alkoholmissbrukare på våra arbetsplatser visar att det finns mycket jobb kvar.

Enligt Strauss borde chefer stödas att i ett tidigare skede kunna identifiera missbruksproblem och styra den anställda till vård och behandling.
Varför är det så svårt att komma åt detta problem?
- Jag tror att det brister i det att många inte inser att alkoholism är en folksjukdom. Och eftersom det är en sjukdom måste man få behandling, säger Strauss.

Nygård är inne på samma linje.

- Det vore väldigt viktigt att man på alla arbetsplatser har arbetsskyddsrelaterade program som riktar sig till missbrukare av olika slag, för att förebygga och följa upp.

Han tycker också att upplysningskampanjer är viktiga, och ifrågasätter all den smygreklam om alkohol som vi matas med i våra dagliga flöden.

- Vi har en ambivalent inställning till alkohol i Finland, vi tycker att det är en naturlig del av våra liv och vår kultur, men å andra sidan är det ett problem som får långtgående följder.

# data[].attributes.attachment_link.title
Var tionde finländare på jobb är alkoholmissbrukare: "Med distansjobb kan du sitta hemma och vara full utan att någon märker det"

# data[].attributes.attachment_link.description
I Finland räknar man med att cirka tio procent av de som arbetar har ett alkoholmissbruk. Det här innebär stora säkerhetsrisker och många sjukskrivningar. På KRAN rf tror man att siffran är högre än så, och att det dessutom skett en ökning under detta år.

# data[].attributes.body
- Att möta alkoholmissbrukare med samma värdighet som alla andra.
- En en professionell vårdare skal inte vara dömande.
- Respektera, hjälpa och stötta.

# data[].attributes.body
Hur ser ser vårdprocessen ut?

# data[].attributes.body
Oftast kommer personen till akuten, Får vård mot de akuta problemen / men det saknar kunskap och expertis inom hälsovården för att hjälpa den underliggande alkoholismen.

Hälsocentralens ansvar för att se till att patienten slipper till uppföljningsbehndling.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Alkoholin kokonaiskulutus on Suomessa yli kaksinkertaistunut kolmen vuosikymmenen aikana ( 11 Päihdetilastollinen vuosikirja 2008. Alkoholi ja huumeet. Stakes, 2008. ). Pohjoismaisessa vertailussa Suomi alkaa olla juomisen määrässä jo Tanskan tasolla, Islanti, Norja ja Ruotsi jäävät kauaksi taakse ( 22 Taskumatti 2008. Tilastotietoa alkoholista ja huumeista. ). Vaikka juomatavat ovat muuttuneet mietoja juomia suosivammiksi, on humalajuominen edelleen kovin yleistä ( 11 Päihdetilastollinen vuosikirja 2008. Alkoholi ja huumeet. Stakes, 2008. ). Vuoden 2006 päihdetutkimuksen mukaan miehistä lähes viidennes ja naisistakin 5 % ilmoitti olleensa toden teolla humalassa vähintään kerran kuukaudessa. Poliisin huostaan päihtyneitä otetaan vuosittain noin 100 000, keskimäärin siis lähes 300 suomalaista joka päivä.

Alkoholisairauteen tai -myrkytykseen kuoli vuonna 2007 lähes 2 200 suomalaista. Vuodesta 2003 määrä on lisääntynyt lähes 40 %. Eniten alkoholiin liittyvää kuolleisuutta ovat viime vuosina kasvattaneet pitkäaikaiseen alkoholinkäyttöön liittyvien maksasairauksien aiheuttamat kuolemat, mutta myös alkoholimyrkytykset korjaavat satoa Suomessa poikkeuksellisen usein, viime vuosina runsaat 500 kansalaista vuosittain. Kuntien kustantamissa päihdehuollon katkaisuhoitopalveluissa oli vuonna 2007 runsaat 10 000 asiakasta, hoitovuorokausia kertyi yli 100 000 ( 11 Päihdetilastollinen vuosikirja 2008. Alkoholi ja huumeet. Stakes, 2008. ).

Alkoholi on tätä nykyä työikäisten johtava tappaja ( 11 Päihdetilastollinen vuosikirja 2008. Alkoholi ja huumeet. Stakes, 2008. ), ja tämän luulisi näkyvän myös hoidon tarjonnassa. Toisin kuitenkin on. Suuri osa alkoholin aiheuttamista terveysongelmista on perinteisesti hoidettu poliisiputkassa tai kiireisillä päivystyspoliklinikoilla. Päivystyksessä alkoholin aiheuttama somaattinen vaiva pystytään yleensä kyllä hoitamaan, mutta ongelman varsinaiseen syyhyn, liialliseen juomiseen, ei kiireen keskellä useinkaan ole aikaa, taitoa tai edes motivaatiota puuttua. Ennen varsinaisen alkoholiriippuvuuden kehittymistä annettu lyhytneuvonta (mini-interventio) on kuitenkin suhteellisen vaikuttava hoitomuoto. Tutkimusten mukaan lyhytneuvonnalla on hoidettava 7-17 potilasta, jotta yksi vähentäisi juomistaan ( 33 Suomalaisen Lääkäriseuran Duodecimin ja Suomen Päihdelääketieteen yhdistyksen asettama työryhmä. Alkoholiongelmaisen hoito. Käypä hoito -suositus, 2005. ). Alkoholiriippuvuuden hoitotulokset eivät ole yhtä hyvät, mutta perusteettomaan pessimismiin ei senkään hoidossa ole syytä langeta ( 44 Aalto M. Alkoholihaittojen vähentämisessä tulee muistaa myös alkoholiriippuvuus. Suom Lääkäril 2008;63:2218-9. , 55 Poikolainen K. Alkoholiriippuvuuden hoito. Duodecim 2007;123:1007-8. ).

Asenteiden päihdeongelmaisia kohtaan on jo aika muuttua. Heidän hoitoonsa täytyy panostaa nykyistä enemmän. Tätä vaatii jo lakikin, jonka mukaan poliisin tulee toimittaa toisten turvallisuudelle vaaraa aiheuttamattomat, huolenpitoa tarvitsevat päihtyneet selviämisasemalle. Hyvä esimerkki uudenlaisesta toiminnasta on Rissasen ym. tässä lehdessä (s. 1335-41) kuvaama selviämisasematyyppi, terveydenhuollon laitteilla ja osaamisella varustettu yksikkö, jossa päihtyneen terveydentila voidaan tutkia ja arvioida. Hoitoon pääsee yhtä hyvin humaltuneena kuin selvin päinkin, ja yksikössä on riittävästi tietoa ja taitoa reagoida humalassa olevien ja päihdeongelmaisten akuutteihin terveysongelmiin. Erityisen tärkeää on kuitenkin se, että yksikön asiantuntijat pystyvät myös ottamaan kantaa asiakkaidensa jatkohoitoon. Siitä osoituksena on se, että tutkimuksessa yli puolet selviämisasemalle tulijoista siirtyi päihderiippuvuuden katkaisuhoitoon mielenterveys- ja päihdeosastolle. Kotiin lähtijöitäkin motivoitiin käyttämään hyväkseen avohoidon palveluita. Aikamoinen edistysaskel verrattuna tilanteeseen, jossa putkasta pääsemisen jälkeisen krapulan torjuntaan ainoana vaihtoehtona on ollut vierailu lähimmässä alkoholiliikkeessä.

Ylä-Savon terveydenhuollon kuntayhtymän selviämisaseman kokemusten toivoisi herättävän myös muut kunnat järjestämään asiallisen hoidon päihteiden käyttäjille. Tätä vaativat jo sosiaali- ja terveysministeriön muutama vuosi sitten antamat päihtyneen henkilön akuuttihoito-ohjeetkin ( 66 Päihtyneen henkilön akuuttihoito - sosiaali- ja terveysministeriön ohjeet. Sosiaali- ja terveysministeriön selvityksiä 2006:65, Helsinki 2006. ). Ohjeiden mukaan päihtyneen henkilön akuuttihoidon yhteydessä tulee arvioida myös päihdehuollon tarve. Tähän poliisin tai ruuhkaisen päivystyspoliklinikan resurssit tuskin riittävät.

# data[].attributes.attachment_link.description
Alkoholin kokonaiskulutus on Suomessa yli kaksinkertaistunut kolmen vuosikymmenen aikana (1). Pohjoismaisessa vertailussa Suomi alkaa olla juomisen määrässä jo Tanskan tasolla, Islanti, Norja ja Ruotsi jäävät kauaksi taakse (2). Vaikka juomatavat ovat muuttuneet mietoja juomia suosivammiksi, on humalajuominen edelleen kovin yleistä (1).