# data[].attributes.body
Proterosoikom, esimene geoloogiline aegkond. Lõppes u 542 miljonit aastat tagasi. Aguaegkonna ajal toimus mandri jäätumine. Tekkisid esimesed hulkraksed. Aguaegkonna lõpuks olid meres esindatud kõikide tänapäeval elavate selgrootute hõimkonnad ja meres valitsesid mitmesugused vetikad.

# data[].attributes.body
Vanaaegkond, Paleosoikum, kolmas geoloogiline aegkond, algas u 542 miljonit aastat tagasi, kestis u 291 miljonit aastat; jaguneb Kambrium, Ordoviitsiumi, Siluri, Devoni, Karboni ja Permi ajastuks.

Vanaaegkonnas arenesid vees esimesed selgroogsed. Maismaale siirdusid esimesed taimed ja selgrootud ning nende järel selgroogsed. Vanaaegkonna lõpusvalitsesid maismaal kahepaiksed, ilmusid esimesed roomajad.

Kambrium:

Kambriumis toimus kiire elu areng ning organismide mitmekesisus suurenes geoloogiliselt lühikese aja vältel. Ilmusid kõigi loomarühmade esindajad. Seda aega nimetatakse ka "kambriumi plahvatuseks". Kambriumi alguses ilmusid toesega (skeletiga) varustatud hulkraksed loomad. Ilmusid erinevad veeselgrootud: molluskid, trilobiidid, arheotsüaadid (surid välja kambriumi keskel), brahhiopoodid(puudulukused käsijalgsed), käsnad, meduusid ning paljud organismid, kes on problemaatilise kuuluvusega. Osadel kambriumi hõimkondadel leidub selgeid tänapäeval esinevaid järeltulijaid: lülijalgsed, käsijalgsed, okasnahksed ning molluskid. Nende kõrval esines ka veidra väljanägemisega organisme, kellel puuduvad otsesed järglased (Burgess Shale, Hiina)

Ordoviitsium:

Trilobiidi kivistis

Ordoviitsiumis kuulusid tähtsamate mereorganismide hulka trilobiidid, molluskid, sammalloomad, ostrakoodid, brahhiopioodid (käsijalgsed), okasnahksed, kitiinikud, konondonid ning graptoliidid. Ordoviitsiumi ajastu keskel lisandusid soojaveelised korallid, stromatopoorid ning merisiilikud, samuti on leitud esimeste selgroogsete (lõuatute) kivistisi. Hilis-ordoviitsiumis toimus suur organismide väljasuremine. Selle käigus kadus 60% perekondadest.

Silur:

Siluris domineerisid selgrootud mereorganismid ning madalmeredes leidus rohkesti stromatopoore, tabulaate ja rugoose, mis moodustasid rifilaadseid kivimkehi. Tüüpilised esinevad loomarühmad olid brahhiopoodid (käsijalgsed), ostrakoodid ja meriliiliad. Peajalgsed, trilobiite ja sammalloomi esines vähem kui ordoviitsiumis. Silurile olid iseloomulikud magestunud laguune asustanud eurüpteriidid (meriskorpionid) ja avameresetteis leiduvad graptoliidid. Graptoliite ning mikrokivistisi konodonte ja kitiinikuid kasutatakse siluri kivimite stratigraafialisel liigestamisel juhtkivististena.

Devon:

Devoni ajastul tekkisid esimesed putukad, hulkjalgsed ja primitiivsed kahepaiksed. Devonis surid peaaegu täielikult välja graptoliidid ja trilobiidid, samuti vähenes tunduvalt peajalgsete (nautiloididel) osa. Selgrootutest loomadest olid devoni ajastul arvukamad karbid, teod, brahhiopoodid (käsijalgsed) ja lihtsad ammoniidid (goniatiidid). Selgroogsetest olid devonis esindatud kõik olulisemad kalade ja lõuatute rühmad, kuid valdavalt esines lõuatuid. Hilis-devonis toimus suur veeliste organismide väljasuremine (kadus 57% perekondadest).

Karbon:

Karboni ajastul oli loomastikule iseloomulik maismaaselgroogsete kiire areng ning nende rohkus. Eriti rohkelt esines algelisi kahepaikseid (stegokefaale), ilmusid roomajad ning meredes domineerisid kõhrkalad (hailaadsed). Selgrootutest esines meredes kõige rohkem foraminifeere, goniatiite, brahhiopoode (käsijalgseid), meriliiliaid ja –siilikuid, õisloomi, karpe ning tigusid.

Perm:

Permi ajastul olid mereliste selgrootute loomade hulgas ülekaalus foraminifeerid, karbid, sammalloomad, käsijalgsed (produktiidid) ning peajalgsed (goniatiidid). Permi lõpus surid välja trilobiidid, tabulaadid, rugoosid ja goniatiidid. Permi ajastul saavutasid maismaal selgroogsete hulgas ülekaalu kahepaiksed. Meres toimus kiire luukalade areng ning roomajatest esines teriodondid. Permi ajastu lõppes Maa ajaloo kõige hävitavama organismide väljasuremisega – kadus 83% perekondadest ja 57% sugukodadest.

# data[].attributes.body
Algas 230 miljonit aastat tagasi ja lõppes 65 miljoni aasta eest. Keskaegkond oli sauruste aegkond, praegu olemasolevate ookeanide ja õistaimede tekkeaeg. Jagunes kolmeks ajastuks: Triias, Juura ja Kriit.

Triias:
Kestis 5 milj. Algas 230 milj. a eest. Maismaa vallutasid mitmesugused roomajad. Ilmusid ka esimesed imetajad, kes jäid kuni ajastu lõpuni tahaplaanile.
Meres elasid spiraalse kojaga peajalgsed, karbid ja teod. Juurde tuli ka palju uusi koralle ja merisiilikuid. Korallid hakkasid nüüd ehitama võimsaid riffe.

Juura:

Kestis 54 milj. a

Algas 195 milj. a. eest.
Keskaegkonna hiiglasuurte roomajate (sauruste) hulgas võib vastavalt eluviisile esile tõsta kolme suurt rühma: veekeskkonda eelistasid ihtüosaurused, maismaad asustasid dinosaurused ja õhu hõlvasid pterosaurused.
Ilmusid esimesed linnud.
Ürglind Arheopteryx oli tuvist pisut suurem. Tal oli tilluke roomajapea, millel olid väiksed tihedad hambad. Linnul olid tiivad, mille tipus olid küünistega sõrmed ja pikk saba ja ta oli kaetud tõeliste sulgedega. Ta oli kehv lendaja, kes toitus puude latvades leiduvatest puuviljadest. Laulda ta ei osanud, vaid ainult sisistas. Arheopteryx polnud kaasaegsete lindude otsene eelane.

Kriit:
Kestis 76 milj. a ja algas 141 milj. a. eest
ja lõppes 65 milj. a. eest.
Eriti ohtrasti elas meres mikroskoopilisi juurjalgseid. Neid oli nii palju, et tekkisid paksud settelademed, mida kutsutakse kriidiks. Neist on ajastu ka nime saanud.

# data[].attributes.body
Kainosoikum, noorim, nüüdisajal jätkuv geoloogiline aegkond. Algas 65 miljonit  aastat tagasi, kestab siiamaani. Jaguneb  Paleogeeni, Neogeeni ja Kvaternaari ajastuks.

Paleogeen:
kestis 42,5 milj aastat
Algas võimuvahetus loomariigis - roomajad tõrjuti kõrvale. Roomajate kunagisi hiilgeaegu meenutavad vaid sisalikud, maod, kilpkonnad ja krokodillid. Tähtsamaks rühmaks said imetajad. Kõige algelisemad imetajad olid putuktoidulised, kuid oma näo ajastule annavad kabjalised, sõralised, londilised ja kiskjad. Paleogeeni ajastu keskpaika jääb ka poolahvide ja ahvide ilmumine.
Paljud tekkinud imetajad olid liiga suured ja kohmakad, et eluvõitluses alles jääda.

Neogeen:
kestis 20,7 milj aastat
Kujunesid välja inimahvid - simpansid, gorillad ja orangutangid. Neogeeni lõpul algas põhjapoolkeral ulatuslik jahenemine ning jääaeg. Kuni jäätumise alguseni elasid Euroopas lõunamaised loomad.Põhjast liikusid lõunasse aga jahedama kliimaga kohanenud loomad - mammutid, karvased ninasarvikud ja põhjapõdrad.Jääaegade järel allesjäänud loomamaailm on tunduvalt väiksem nendest loomadest, kes elasid enne jääaega.

Kvaternaar:
on kestnud 1,8 milj aastat
Kujunesid välja esimesed neandertaallased ja esimesed inimesed. Võitluses arvukate vaenlastega pidid ürginimesed ühinema ja välja mõtlema järjest täiuslikemaid töö- ja jahiriistu. Nii arenesid ka nende mõistus ja kõnevõime.