# data[].attributes.body
Spletna stran kjer je analiza in rekonstrukcija t.i. Herkulovega svetišča v Celju in predstavlja jedro doktorske disertacije.

# data[].attributes.attachment_link.description
Splošno o svetišču Na eni od teras Miklavškega hriba nad Celjem lahko še danes vidimo ruševine rimskega svetišča, pri katerem naj najprej izpostavimo prav njegovo poimenovanje. Med izkopavanji svetišča v letih 1947-50 sta bila tukaj namreč najdena dva odlomka manjših kipcev, na katerih lahko pre

# data[].attributes.body
Rimljani so poznali bogove:

Febris; beseda v latinskem jeziku pomeni mrzlica, to je boginja, ki je prinašala mrzlico.
Kloacina; beseda pomeni kanal, ta je nadzorovala odvodne kanale.
Konkordija; beseda pomeni sloga, boginja sloge, imela je svoj tempelj na rimskem Forumu.
Imeli so še veliko drugih bogov, tiste, ki izvirajo iz najstarejših časov in prevzete bogove. Ne smemo pa pozabiti na dvanajsterico rimskih bogov.
Trojico velikih rimskih bogov so sestavljali: Jupiter, Mars in Kvirin.

Tretji od njih je bil Kvirin, ki je skrbel za vojaške zadeve. Bil je sabinskega porekla. V zvezi z njim je zanimiva zgodba, ki ga povezuje z Romulom. Ta je po mnogih letih vladanja Rimu skrivnostno izginil v viharni noči. Nato se je prikazal v božanski luči dvema rimskima senatorjema in zahteval, naj ga Rimljani častijo kot Kvirina.

Od bogov je tudi zelo zanimiv Termin, bog meja. Označeval je meje med posestvi in skrbel za dobrososedske odnose. Ljudje so častili kamen, ki je poosebljal tega boga. Kamen so najprej slovesno mazilili, ga okrasili s cvetjem, potem pa dali v luknjo, kamor so že prej dali žrtvene darove (vino, kri žrtvovane živali...). Sosedje so se na Terminov praznik vsako leto zbirali ob kamnu, žrtvovali svinjo ali jagnje in z njeno krvjo poškropili s cvetjem okrašeni kamen.

Izrazito rimski bog je bil tudi Janus. Najprej je predstavljal boga vrat. Predstavljala so ga vrata, ki so stala na rimskem Forumu. Ta bog je imel dvema obraza, od katerih je eden gledal v preteklost, drugi pa v prihodnost. Kasneje je postal bog vseh začetkov. Vrata njegovega templja so bila v času vojne odprta, kar mu je zagotavljalo, da je lahko priskočil Rimljanom na pomoč v vsakem trenutku.

# data[].attributes.body
Rimski kulturi je velik pečat naredila Grška kultura. Ko so bili Rimljani še na stopnji barbarstva, se je Grška kultura že razvijala. Čeprav imajo Grki velik vpliv na njih, ima rimska vera svoje lastne korenine. Rim nima lastne mitologije, nimajo zgodb iz življenja bogov, zgodb o njihovih dejanjih, prijateljstvih in medsebojnim sovraštvom. Število rimskih bogov je ogromno. Imeli so jih za vsako priložnost in njihovo delovanje je bilo določeno. Mnogokrat so božanski značaj pripisovali naravnim močem in pojavom. Ta božanstva se imenujejo NUMINA. Ta so bila zelo nedoločena, to pomeni, da niso imeli imen za njih in tudi spol ni bil natančno določen. Posvetilni zapisi so se glasili "SI DEUS SI DEA - naj si bog ali boginja". Kasneje so nekateri bogovi dobili svoje lastne podobe. Te bogove so imeli vse do konca poganstva. Veliko obredov, povezani z numino so se dogajali na prostem, na tako imenovanih svetih krajih. Verovali so predvsem na deželi. Obredi so bili namenjeni predvsem napredku gospodarjenja in zaščiti pred vidnimi in nevidnimi sovražniki. Imeli so zelo stroge pogoje za izvršitev obredov in ti so morali biti v celoti izpeljani brez kakršne koli napake. Samo takrat, kadar so vse brezhibno izpeljali, je bil zagotovljen uspeh. Če je prišlo do napak, so obrede večkrat ponavljali. Ti obredi na svetih krajih in v krogu družine so sčasoma postala državna vera. Kmalu so uvedli tudi verski koledar in takrat so bili točno določeni dnevi za obrede. Lahko bi se reklo, da so imeli Rimljani dve vrsti vere. Ena je bila domača, to je zasebno čaščenje bogov, za katere je bil odgovoren družinski poglavar. Drugo polovico pa so predstavljali javna praznovanja, vezana na rimski koledar.

# data[].attributes.headline
Lahko si in danes ogledamo Emonsko hišo 

# data[].attributes.subject
Lahko si in danes ogledamo Emonsko hišo 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Arheološko razstavišče Celeia - mesto pod mestom v kleti Knežjega dvora je doslej največja predstavitev ostankov rimske Celeje "in situ". Njena nema, vendar slikovita govorica Vas vabi, da se sprehodite med starodavnimi zidovi, ki pričajo o bogati zgodovini mesta.

Ugodna in zaščitena lega ob zavoju reke Savinje, bogato zaledje Savinjske doline in križišče trgovskih poti so naše prednike že v prazgodovini privabili na področje današnjega Celja. Najstarejša naselbina na Miklavškem hribu je znana že iz pozne bronaste in starejše železne dobe (9. do 6. stoletje pr. n. š.), keltski Tavriski pa so v mlajši železni dobi na terasi Miklavškega hriba nad mestnim parkom postavili eno od svojih pomembnejših središč. O pomenu tedanje keltske naselbine pričajo med drugim tudi ostanki kovnice srebrnega denarja.

Leta 15 pr. n. š. je bilo Noriško kraljestvo, v njegovem sklopu pa tudi oppidum Kéleia, priključeno rimski državi. V letih vladavine cesarja Klavdija (41-54 n. š.), v obdobju, ko je Norik postal rimska prokuratorska provinca, je Celeja med prvimi v provinci dobila status municipija (samostojnega mesta) s polnim imenom Municipium Claudium Celeia. Naslednji dve stoletji sta predstavljali za mesto obdobje največjega razcveta in tudi fizične rasti.. V obdobju pozne antike se je Celeia močno zmanjšala, po izteku 5. in v 6. stoletju pa se nekoč cvetoče mesto skoraj ni več omenjalo.

Ogledate si lahko tudi zloženko in kratek video o razstavišču.

# data[].attributes.attachment_link.description
Arheološko razstavišče Celeia - mesto pod mestom v kleti Knežjega dvora je doslej največja predstavitev ostankov rimske Celeje "in situ". Njena nema, vendar slikovita govorica Vas vabi, da se sprehodite med starodavnimi zidovi, ki pričajo o bogati zgodovini mesta.

# data[].attributes.headline
HRANA IN PREHRANJEVALNE NAVADE RIMLJANOV

# data[].attributes.subject
HRANA IN PREHRANJEVALNE NAVADE RIMLJANOV

# data[].attributes.body
Tudi premožni Rimljani s cesarjem vred so čez dan jedli zelo malo. Edini izdaten obrok je bilo pozno kosilo - CENA, ki pa se je začenjalo po dnevnem delu in po obisku v kopališču. Ponavadi se je začelo ob dveh, treh popoldne in je trajalo več ur. To je bil bolj družaben dogodek kot samo obed. Pogosto so prišli tudi povabljeni gostje, med jedmi pa so se vrstile zabavne točke s klovni, plesalkami in branjem poezije. Marsikje so se preobjedli, se napili in veseljačili, pogosto pa je bil to tudi kulturen dogodek. Za kosilo so se oblekli v grško uglajeno oblačilo SYNTHESIS.

# data[].attributes.body
Ženske so kot spodnje perilo nosile le nekakšen steznik in oprsni trak, s katerim so sipovezovale oprsje. Nosile so do gležnjev dolge tunike, ki so bile enako dolge in široke. Najraje so imele oblačila, narejena iz volne, bombaža, lanu in kasneje svile. Nad tuniko so rimske matrone (poročene ženske iz višjih slojev) nosile štolo, dolgo ohlapno oblačilo različnih barv z izvezenim robom. Na bokih so jo povezovale s pasom, okrašenim z dragimi kamni, s preprosto vrvico ali izvezenim trakom različnih barv. Njihovo obleko je dopolnjevalo ogrinjalo, s katerim so si pokrile ramena. Za ven so se zavile v nabrano pravokotno ogrinjalo, imenovano palla.

# data[].attributes.body
Rimljani so 16. leta pr.n.št. brez bojev priključili keltsko Noriško kraljevstvo in vladali 400 let.
46. leta n.š. je Keleia postala avtonomno mesto in dobila latinsko ime Municipium Claudia Celeia in sicer v času vladavine cesarja Klavdija. Iz zgodovinskih virov lahko izvemo, da je Celeia bila bogata in močno naseljena. Bila je zavarovana z obzidjem in s stolpi.

# data[].attributes.body
Oprema
- kratka toga
- oklep
- sandale
- čelada
- bodalo
- meč
- kopje
- sulica
- ščit
- torba
- sekira
- tehtala okoli 30-45 kg

Služba je trajala 25 let.

# data[].attributes.body
Predstavitev tridimenzionalne rekonstrukcije (izdelava Andraž Kržič).
https://youtu.be/R0P1hBkW4OA

Ko so prišli Rimljani, so Celje uredili po svoje - sem sodijo tudi verski objekti. za ostanke rimskega templja posvečenega junaku Herkulu. Tako so na pobočju Miklavževega hriba nad Savinjo postavili svetišče posvečeno velikemu mitološkemu junaku in polbogu Herkulu.
Danes so vidni še temelji templja ter dva stebra, ostale najdbe so spravljene v muzeju.
Poleg samega spomenika pa je tudi tabla, ki prikazuje, kako naj bi tempelj izgledal, ko je bil še v uporabi, preden so mesto uničili Huni pod vodstvom Atile.

# data[].attributes.headline
Kje lahko srečamo Rimljane danes v Sloveniji? 

# data[].attributes.subject
Kje lahko srečamo Rimljane danes v Sloveniji? 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ob bližajočem se jubileju 1950-obletnice prve pisne omembe mesta Ptuj je Zavod za turizem Ptuj ponudbo klasičnih vodenj obogatil s posebnim tematskim vodenjem po Rimski Petovioni.

Kostumirani turistični vodniki oblečeni v replike oblačil iz antičnega časa obiskovalce popeljejo po poteh starih Rimljanov in jim približajo njihov način življenja, oblačenja, prehranjevanja in obrti. Ogled znamenitih zgodovinskih lokacij v vlogi mitoloških junakov še dodatno popestrijo nastopi animatorjev. Ker je nastanek rimske naselbine na ozemlju današnjega Ptuja močno povezan z vojaško postojanko, je v ogled vključen tudi ogled vojaške oprave legionarjev. Na svoj račun bodo prišli tudi ljubitelji žlahtne kapljice v opojni rimski različici, obogateni z zelišči in začimbami.

Tematska vodenja se izvajajo v devetih evropskih jezikih (slovenščina, angleščina, nemščina, hrvaščina, italijanščina, francoščina, portugalščina, češčina in slovaščina).

" Današnje turiste je težko navdušiti zgolj s klasično turistično ponudbo, in vedno več je tistih, ki iščejo posebna doživetja z dodano vrednostjo. Prav slednje je namen tematskega vodenja, ki obuja slavno antično zgodovino in Ptuj postavlja na zemljevid najbolj zanimivih slovenskih zgodovinskih mest," je povedel Aljoša Ciglar, organizator turističnega vodenja na Zavodu za turizem Ptuj.

Foto: Boris Voglar

# data[].attributes.attachment_link.title
Mogočna Rimska Petoviona oživela s tematskimi vodenji

# data[].attributes.attachment_link.description
Ob bližajočem se jubileju 1950-obletnice prve pisne omembe mesta Ptuj je Zavod za turizem Ptuj ponudbo klasičnih vodenj obogatil s posebnim tematskim vodenjem po Rimski Petovioni.Kostumirani turistični vodniki oblečeni v replike oblačil iz antičnega časa obiskovalce popeljejo po poteh starih Rimljanov in jim pribli ...

# data[].attributes.body
Steklenica z oljčnim oljem
Oljčno olje, tudi olivno olje (stroka svetuje uporabo prvega izraza), je olje, pridobljeno iz oljk (tudi oliv), plodov oljke (Olea europaea). Uporablja se pri kuhi, v kozmetiki in za izdelavo mil.
V času Rimljanov je bilo oljkarstvo na območju Slovenske Istre uveljavljena kmetijska panoga. Istrsko oljčno olje je bilo že takrat cenjeno

# data[].attributes.headline
Petoviona najstarejše rimsko mesto v Sloveniji 

# data[].attributes.subject
Petoviona najstarejše rimsko mesto v Sloveniji 

# data[].attributes.attachment_link.title
Ptuj je NAJ: Rimska Petoviona in Društvo Poetovio LXIX

# data[].attributes.headline
Kje lahko pogledamo danes Emonsko hišo? 

# data[].attributes.subject
Kje lahko pogledamo danes Emonsko hišo? 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Na Jakopičevem vrtu, znanem po tem, da je ob njem v svojem ateljeju ustvarjal slovenski impresionistični slikar Rihard Jakopič, so na ogled ostanki hiše 15 a, ki je tam stala v antičnem času in je bila del večjega sklopa vrstnih hiš. Vrstne hiše so bile zgrajene v 1. stoletju n. št. Razdeljene so bile na stanovanja, ki so bila povezana z velikim osrednjim dvoriščem.

Hiša 15 a je obsegala približno 500m2. Ohranjena sta razpored prostorov iz 1. stoletja, del ceste, ter kloaka oziroma kanalizacijski jašek, ki še služi prvotnemu namenu. Stavba je bila trikrat nadgrajena, nazadnje v 4. in 5. stoletju. Na ogled so ostaline iz vseh treh ugotovljenih nadgradenj.

Vhod v Hišo 15 a je bil na njeni severni strani in je vodil v hodnik. S hodnika sta dva vhoda vodila v velik prostor za kurjenje centralne kurjave z ostanki kuhinje in sanitarij na izplakovanje ter v zimski prostor z ohranjenim sistemom ogrevanja, povezan z manjšim prostorom, prav tako ogrevanim in tlakovanim. Sistem centralne kurjave je temeljil na ogrevanju votlih prostorov pod podom. Iz ogrevalnih prostorov so bile pod ometane stene napeljane glinaste cevi. Osrednji prostor stavbe je bila letna soba, tlakovana z dvobarvnim mozaikom, značilnim za 4 in 5. stoletje. Ostaline hiš pričajo o visoko razviti stanovanjski kulturi.

# data[].attributes.attachment_link.description
Na Jakopičevem vrtu, znanem po tem, da je ob njem v svojem ateljeju ustvarjal slovenski impresionistični slikar Rihard Jakopič, so na ogled ostanki hiše 15 a, ki je tam stala v antičnem času in je bila del večjega sklopa vrstnih hiš. Vrstne hiše so bile zgrajene v 1. stoletju n.

# data[].attributes.body
Na Jakopičevem vrtu, znanem po tem, da je ob njem v svojem ateljeju ustvarjal slovenski impresionistični slikar Rihard Jakopič, so na ogled ostanki hiše 15 a, ki je tam stala v antičnem času in je bila del večjega sklopa vrstnih hiš. Vrstne hiše so bile zgrajene v 1. stoletju n. št. Razdeljene so bile na stanovanja, ki so bila povezana z velikim osrednjim dvoriščem.

# data[].attributes.body
O življenju Rimljanov danes lahko poiščemo kaj zanimivega v Narodnem muzeju Slovenije.

# data[].attributes.attachment_link.title
Stalne razstave - Narodni muzej Slovenije

# data[].attributes.attachment_link.description
Najstarejši in osrednji slovenski zgodovinski muzej hrani številne predmete z območja Slovenije, ki sodijo v sam vrh svetovne kulturne dediščine.

# data[].attributes.body
Vrste cest
-  javne ceste (via publica)
-  privatne ceste (via privata)
-  mestne ulice (via vicinalis)

Cestišče
- Duodecim tabulae: 2,45 m široko na ravnih odsekih in 4,90 m na ovinkih
- v poznejših časih se je širina ceste ustalila med štirimi in šestimi metri

Tlakovanje
-  ponekod je bila prva plast iz peska, sicer iz kamnov,  nato iz debelega grušča in končno iz drobnega grušča
-  naslednja plast je bila iz večjih ploščatih kamnov
-  plast finega betona, v katero so bili potisnjeni ploščati kamni

Najpomembnejše ceste
- Via Appia
- Via Aemilia
- Via Domitia
- Via de la Plata
- Vía Augusta
- Vía Egnacia

Obcestni miljni kamni
- najprej na cesti Via Appia, pozneje obvezni na vseh cestah

# data[].attributes.body
Amfora je vrsta embalaže značilne oblike in velikosti, ki je znana že iz neolitika. Amfore so bile uporabljene v velikem številu za prevoz in skladiščenje različnih izdelkov, tako tekočin kot suhih snovi, vendar večinoma za vino. Najpogosteje so bile iz keramike, našli pa so primere iz kovin in drugih materialov.

# data[].attributes.body
Tukaj lahko se sprehajate po antični Emoni.

# data[].attributes.body
Predmet hrani Muzej in galerije mesta Ljubljane

# data[].attributes.body
Pozlačen bronasti kip Emonca so odkrili v 19. stoletju, ko so gradili stavbo Kazine na Kongresnemu trgu v Ljubljani. Danes na Kongresnem trgu lahko vidimo njegovo repliko originalni kip pa se hrani v Narodnem muzeju Slovenije. On je edini ohranjen spomenik civilni osebi s kipom na stebru s celotnega območja Rimskega imperija. Ohranjeni so le še trije takšni spomeniki, ki vsi predstavljajo cesarje.
Visok je 145 cm. Kip je bil izdelan na začetku 2. stoletja.
Kip je bil ulit iz brona in pozlačen.