# data[].attributes.body
Tartu Tervishoiu Kõrgkoolis olid meil 1.juunil loengud ning katsed teemadel:

- Steriilimisviisid mikrobioloogias ja toidu säilitamisviisid, jogurti tegemine.

Tegime ise jogurtit kreeka jogurtist ja pastoriseeritud piimast. Panime kirja koostisosade kalorid ning seejärel läksid topsid külma.(3.juunil lisasime moosi ja saime seda süüa)
Seejärel kuulasime loengut mikrobioloogiast ja toidusäilitamisest.

Seda teemat on vaja ka igapäevaelus, just seda, et toit säiliks ja ei sööks endale sisse ebavajalikke baktereid. Selline teadlikkus on meie jaoks oluline.
Ilma mikroobita ei oleks meil toiduaineid.

Juhendaja: Helen Udras

- Kehakoostise ja teiste tervisenäitajate mõõtmine.
Me kuulasime üksteisel stetoskoobiga vererõhku, mõõtsime kehakoostist ning puusa ja talje ümbermõõtu.

Seda teemat on samuti vaja, et kehas oleks paigas vajalikud vee, rasva ja lihasmassi protsendid. Lisaks, et ka pikkus ja kaal oleks kooskõlas. Kui need ei ole, võib see tekitada haigusi ning riske, seega tuleb oma kehakoostist jälgida.
Klassis avastasime võrdluse, et poistel oli rasvaprotsent umbes 7% ja alla selle, aga tüdrukutel oli palju kõrgem (18% meil)
Aga tegelikult ongi naistel suurem rasvasisaldus ja liiga vähe rasva on terviserisk, eriti naistele.
Edaspidi oleme kindlasti rohkem teadlikud kehakoostise kohta ning see on elementaarne asi, millega inimesed peaksid kursis olema.

Juhendaja: Ivi Vaher

Meil oli ka loeng teemal Kehakoostise ja teiste mõõdetud tervisenäitajate seos tervise ja toitumisega.

Tegime kokkuvõtted normaalsetest piiridest, kehakoostise mõistest ja selle jälgimise olulisusest. Arutasime veel kehakoostise ja toitumise vahelist seost.

Parast 25. eluaastat peab jälgima täpsemalt, mida sööd ja palju liigud, mida vanemaks saadakse seda rohkem lihasmassi kaotame. Sellest tuleb samuti teadlik olla ja terve elu enda tervise eest hoolt kanda.

Juhendaja: Ivi Vaher

MÕISTED
Kehakoostis- väljendab tasakaalu kehalise aktiivsuse ja toitumisharjumuste vahel.

autoklaav- on laboratooriumis või tööstuses mitmesuguste protsesside läbiviimist eritingimustes ( kõrge rõhk ja temperatuur) võimaldav aparaat. Tavaliselt steriliseerimiseks.
(nt lihakonservi jaoks peaks autoklaavima) (autoklaavis on märg niiskus)

Need teemad seostuvad tavaelus ja õppetöös matemaatikaga ja ka bioloogiaga ning ka täiesti tavalise igapäevaeluga. On vaja arvutada näiteks kaloreid ja toitumises gramme,  või kehaga seostuvat protsenti.
Bioloogiaga seostub toit ja selles olevad mikroobid.

# data[].attributes.body
Viimasel praktikapäeval olime me taas Tartu Tervishoiu Kõrgkoolis koos õppejõudude Helen Udrase ja Ivi Vaheriga.

- loeng „ Jogurt kui supertoit“ Ivi Vaher.
Kuulasime loengut jogurti kasulikkusest ning õppisime valima õigete rasvasisaldustega jogurtit.
Saime teada, mis on supertoit. See on toit, mida on kerge maha kulutada, on täis mikrotoitained, makrotoitaineid, mineraale, vitamiine, rasvu, kiudaineid, valke, antioksüdante ning on ka väga toitainerikas.

See teema on väga vajalik just toitumisega seonduvalt. Meie saime teada, mida oleks kasulik ja vajalik süüa ning hoida sellel ajal ka oma kehakoostis õigetes piirides.

Seejärel saime esmaspäeval valmistatud jogurtid ning maitsestasime neid moosiga.
Arvutasime välja oma jogurti kogukalorisisalduse.

-loeng maskidest. Helen Udras
See oli loeng maski kasutusest ning arutasime milline mask oleks kõige kaitsvavam ning tõesti tõhus.

Selle teemaga peaksid küll kõik ennast kurssi viima, eriti just ajal kui levib koroonaviirus. Just seetõttu, et ka hoiduda ise viirusest ja et ka teised ei haigestuks.
Vajalik on teada, kuidas ÕIGESTI maski kanda. Vastasel juhul puudub kaitsev toime.

Mõnesmõttes oli see teema tegelikult tuttav, sest viimasel ajal oleme sellega kõik kokku puutunud.

- Jogurtist saadud energia kulutamine läbi erineva intensiivsusega tegevuse. Ivi Vaher
Peale seda liikusime Raja parki, kus tegime kehalise aktiivsuse 2km testi kiirkõndi tehes.
Peale seda arutasime, kui palju kulus kaloreid ning kas kaotasime ka sellega eelnevalt söödud jogurti kalorid. Laura kaotas kõndides 95kcal.

Mõistsime, et tegelikult ei olegi nii kerge kulutada sissesöödud kaloreid. Sellepärast tulebki hoolikalt valida õige koostisega toite, just nii et need poleks väga suure suhkru ega rasva sisaldusega. Teine võimalus on pikendada aktiivset liikumist või teha seda lihtsalt intensiivsemalt.
Igaühel on siiski erinevad tulemused, isegi kui kõik läbisid sama vahemaa. Olenes treenitusest, kehamassist ja koostisest. Näiteks mida suurem oli sinu varasem treenitus, seda väiksem oli pulsisagedus ning seetõttu oli ka kaotatud kalorite hulk väiksem. Ehk kõik on omavahel seotud.

Arvame, et iga inimene peaks olema sellest teemast teadlik ning jälgima oma toitudes rasva sisaldust. Sest rasva liigtarbimisel võib see olla väga ohtlik tervisele.
Siin saab kindlasti seose tuua kehalise kasvatuse tunniga.

- Toiduohutus ja külvide vaatamine. Helen Udras
Päeva lõpetuseks kuulasime loengut toiduohutusest. Kuidas hoiduda halbadest mikroobidest oma toidus.
Peale seda vaatlesime esmaspäeval külvi pandud tahket toitu ning tekkinud kogukondi.

Igas toidus on head mikroobid-  mikrobioota- aitavad seedida, toodavad vitamiine ja kaitsevad võõraste bakterite eest.
Need on vajalikud.
Kuid riknenud või valesti töödeldud toortoidus võivad paikneda ka halvad mikroobid ehk patogeensed mikroobid, mis on ohtlikumad. Need tekitavad haigusi ja paljunevad kiiresti. Neid tuleb vältida, st. hoida toidu tegemisel puhtust, ning pesta hoolikalt. Saime teada, et toored toiduained peaks olema külmikus allpool ja toore liha ja muu lõikamiseks võiksid olla erinevad lõikelauad. Nii saab vältida ristsaastumist.

Halvad mikroobid tekitavad haigusi nagu noroviirus, gripp jne. Eriti ohtlikud on salmonella bakterid.
Salmonella on nt kanaliha peal. Sellest vabanemiseks kuumutatakse, pannakse maitseid jne. Salmonella loodab et ta püsib. Teda mõjutab ka pH ja vee aktiivsus.

Jällegi ülioluline teema tavaelus ja  toidutegemisel ning inimesed peaksid olema rohkem informeeritud toidus olevatest bakteritest ja sellest, kuidas neid vähendada.

MÕISTED
Leutsiin- see on lihaste kasvu vallandaja, toodab valke, et lihas saaks kasvada.

Vadakuvalk- kõrge bioloogilise väärtusega kergesti seeditav ja imenduv aminohape

Selle päeva teemad seonduvad kõige rohkem meie igapäeva eluga: mida sööme, kalorisisaldus, energiakulu, toidu ja sportimise suhe jne.
Õppeainetest võiks seostada näiteks kehalise kasvatuse ja bioloogia tunniga.

# data[].attributes.body
Sellel päeval oli meil koolis oli loeng õppejõud Tatjana Oologa, teemal põetus ja sidumine.

Rääkisime eetikast, täpsemalt et  mis on hea ja vastuvõetav käitumine. Samuti räägiti täpsemalt tervishoiu eetikast ja põhimõtetest. See oli kasulik jutt meile ka tulevikus, näiteks soovitas õppejõud mitte küsida ''kas'' küsimusi, vaid tuleb lasta tal tagasi peegeldada räägitud juttu.  Seletati ka kuidas tuleb käituda, mida kanda, kui oled arst ning kuidas kohelda patsienti jne. Arstidel on kohus jätta patsient ja tema seisund privaatseks.
Eetika- kombed, harjunud eluviis, mis reguleerib inimeste käitumist

Rääkisime ka põletushaigustest ja nende ravist. Põletushaiguste raskust määravad tegurid: põletuspinna suurus, kahjustuse sügavus, kaasuvad vigastused, kannatanu algseisund, kannatanu iga.Saime teada nt, et 2.astme põletus on siis, kui nahal on villid.

Ravimitest räägiti meile ka, samuti ka sealt tuli meie jaoks kasulikku informatsiooni juurde.
Räägiti ravimite manustamisest. Suukaudsed, silmatilgad jne

Kõige põnevam osa oli paarilise kujuteldava haava sidumine.

Eetikakoodeks- tervishoius ja riigikogus on kindlad normid kuidas käituda ja olla: patsiendi õigused -arengukavad -ravijuhendid -asutuses kehtivad normid

Platseemboefekt- nähtus, mille puhul organism reageerib mingi teguri toimele vastavalt ka siis, kui see tegur on asendatud millegi muuga – piisab organismi ootusest, et tegu on tegeliku teguriga. Näiteks võib tegu olla toimeainevaba ravimiasendajaga, mis ravimi mõju ikkagi esile kutsub.

Eetikast oleme ka varem Tatjana Oologa rääkinud. Kuid üldiselt lähebki seda pigem vaja neil kes soovivad saada arstiks.

Meie peame seda üheks huvitavamaks päevaks. Palju tõi õppejõud seoseid tervishoiu sektori ja poliitilise poole vahel. See oli päev, kus saime kõige rohkem kasulikku infot enda jaoks.
Kasvõi haava puhastamise ja sidumise praktiseerimine oli väga oluline, et seda kindlasti õigesti teha.