# data[].attributes.body
- https://www.iltalehti.fi/tietoturva/a/362b6369-f434-4a12-802c-c78379634798

-Postissa matkaa vuosittain miljoonia Kela-kirjeitä täynnä arkaluonteista tietoa – "Se tullaan kieltämään tietosuojasyistä", sanoo juristi

https://yle.fi/uutiset/3-11947165

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Päivitys paikkaa haavoittuvuuksia muun muassa Windows 10:ssä, Microsoft Exchangessa sekä Microsoft Officessa.

Microsoft on julkaissut paikkaukset palveluissaan havaittuihin haavoittuvuuksiin. Haavoittuvuuksia paikataan kuukausittaisessa päivityksessä yli 100.

Haavoittuvuuksiin lukeutuu viisi nollapäivähaavoittuvuutta, joista yhtä on käytetty tietoturvayhtiö Kasperskyn mukaan hyväksi.

Microsoft kertoo blogissaan, että tietoturva on noussut vahvasti esille lähiaikoina. Yhtiön mukaan tietoturva ja tietoturvapaikkaukset ovat "tärkeämpiä kuin koskaan ennen".

- On todella tärkeää, että asiakkaillamme on käytössä viimeisin ohjelmistoversio, jossa on ajan tasalla olevat tietoturvapäivitykset. Kehotamme asiakkaitamme tekemään kaikkensa ohjelmistonsa pitämiseksi ajan tasalla ja asentamaan tietoturvapäivitykset. Mikäli automaattisia päivityksiä ei ole otettu käyttöön, kannattaa ne ottaa käyttöön niin pian kuin mahdollista, Microsoftilta neuvotaan.

- Hyökkääjät käyttävät äskettäin paljastuneita haavoittuvuuksia hyväkseen ennen kuin uusimmat päivitykset tai korjaustiedostot on asennettu, joten on tärkeää, että käyttäjät siirtyvät uusimpaan tuettuun ohjelmistoon.

Päivitys paikkaa myös neljä uutta Exchange-palvelimien haavoittuvuutta. Kyseiset haavoittuvuudet havaitsi Yhdysvaltain turvallisuuspalvelu NSA. Microsoftin tietojen mukaan näitä haavoittuvuuksia ei ole käytetty hyväksi.

- Ottaen huomioon aiemmat Exchange-hyökkäykset, suosittelemme asiakkaitamme asentamaan päivitykset mahdollisimman pian, jotta he pysyvät suojattuina näiltä ja muilta uhilta, Microsoft huomauttaa.

Lisätietoa Microsoft-tuotteiden päivittämisestä löydät täältä. Päivitykset voi tarkistaa Windowsilta avaamalla Käynnistä-valikon, valitsemalla Asetukset ja siirtymällä kohtaan Päivittäminen ja suojaus.

# data[].attributes.attachment_link.title
Päivitä tietokoneesi heti - Microsoft paikkasi yli 100 haavoittuvuutta

# data[].attributes.attachment_link.description
Päivitys paikkaa haavoittuvuuksia muun muassa Windows 10:ssä, Microsoft Exchangessa sekä Microsoft Officessa. Microsoft on julkaissut paikkaukset palveluissaan havaittuihin haavoittuvuuksiin. Haavoittuvuuksia paikataan kuukausittaisessa päivityksessä yli 100. Haavoittuvuuksiin lukeutuu viisi nollapäivähaavoittuvuutta, joista yhtä on käytetty tietoturvayhtiö Kasperskyn mukaan hyväksi. Microsoft kertoo blogissaan, että tietoturva on noussut vahvasti esille lähiaikoina.

# data[].attributes.body
-1 https://yle.fi/uutiset/3-12107416
- 2 https://yle.fi/uutiset/3-12118726

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lukituista tiloista löytynyt tietosuojattava materiaali on tuhottu ja tietoturvaloukkauksista on tehty ilmoitukset tietosuojavaltuutetun toimistoon.

Ylisen kuntoutuskeskuksen tiloista löytyi salaiseksi tarkoitettuja potilastietoja kesällä. Nyt tietoturva on paljastunut löperöksi myös muissa tyhjillään olevissa sairaalatiloissa. Kuva: Marko Melto / Yle

Pirkanmaan sairaanhoitopiirin alueella olevista tyhjistä sairaalatiloista on löytynyt taas salaiseksi tarkoitettuja tietoja. Kyseessä on jo kolmas kerta lyhyen ajan sisällä.

Pirkanmaan sairaanhoitopiirin ja TAYSin tietohallintojohtaja Pasi Lehmus sanoo, että uusia tarkastuksia tehtiin kolmeen tilaan ja niistä löytyi salaiseksi tarkoitettua materiaalia. Osa tiloista oli kuntien, osa yhdistyksen ylläpitämiä.

Tilat olivat Lehmuksen mukaan lukossa ja ne oli siivottu.

- Jossakin prosessi oli katkennut eikä papereita oltu hävitetty.

Sairaanhoitopiiri ei halua yksilöidä tiloja, ettei niihin tehdä murtoja.

Aiemmin tietoturvassa oli puutteita Ylisen kuntoutuskeskuksen ja Mäntän sairaalan kohdalla.

Pirkanmaan sairaanhoitopiiri tiedotti elokuussa tyhjillään olevan Ylisen kuntoutuskeskuksen lukituista tiloista löytyneistä papereista, jotka sisälsivät tietosuojan piiriin kuuluvia henkilötietoja.

Mänttä-Vilppulassa on vastikään etsitty ja hävitetty vanhan Mäntän sairaalan jälkeenjääneet potilaspaperit.

Ylöjärven tapauksen vuoksi tehtiin tietosuojatarkastukset sairaanhoitopiirin kaikkiin tyhjillään oleviin sairaalakiinteistöihin.

Uusista tiloista löytynyt tietosuojattava materiaali on nyt Lehmuksen mukaan tuhottu ja tietoturvaloukkauksista on tehty asianmukaiset ilmoitukset tietosuojavaltuutetun toimistoon.

Vastaavien tapausten estämiseksi kaikkien tulevien muuttojen yhteydessä on ohjeistettu tehtäväksi pakollinen tietosuojatarkistus.

Potilaiden tiedoista näkyi henkilötunnus

Ylisen kuntoutuskeskuksen alueelta Ylöjärveltä löytyi kesällä papereita, joissa oli sekä Ylisen entisten asukkaiden yksityisiä tietoja että henkilökunnan nimiä sisältäviä asiakirjoja. Tapahtunut täyttää tietosuojarikkomuksen merkit.

Auki murretusta varastosta löytyi esimerkiksi potilastietoja ja yhteystietoluettelo, jossa oli muutamien asukkaiden ja omaisen yhteystietoja. Näissä oli henkilötunnus näkyvillä.

Näiden lisäksi löytyi käsin kirjoitettuja päivittäisraportteja ja asiakkaan henkilökohtaisia valokuvia. Lisäksi löytyi joitakin henkilökunnan nimitietoja sisältäviä papereita.

TAYS kertoi tiedotteessa, että asiakas- ja henkilötietoja sisältävät dokumentit on Ylisen muuton yhteydessä seulottu ja siirretty heidän arkistoihinsa, mutta pieni määrä papereita oli jäänyt inhimillisen virheen vuoksi alueelle.

Ylisen poismuuton jälkeen alueella on tehty useita tarkistuskierroksia mahdollisten epäkohtien havaitsemiseksi. Jostain syystä nämä dokumentit jäivät kuitenkin huomaamatta.

Lue lisää:
Aution kuntoutuskeskuksen alueelta löytyi asiakkaiden ja henkilökunnan tietoja sisältäviä papereita - TAYS pahoittelee tietosuojarikkomusta Mäntän sairaalan vanhat potilaspaperit etsittiin ja hävitettiin

# data[].attributes.attachment_link.title
Tyhjistä sairaalatiloista löytyi taas salaiseksi tarkoitettuja tietoja - TAYS: "Jossakin prosessi oli katkennut"

# data[].attributes.attachment_link.description
Lukituista tiloista löytynyt tietosuojattava materiaali on tuhottu ja tietoturvaloukkauksista on tehty ilmoitukset tietosuojavaltuutetun toimistoon. Pirkanmaan sairaanhoitopiirin alueella olevista tyhjistä sairaalatiloista on löytynyt taas salaiseksi tarkoitettuja tietoja. Kyseessä on jo kolmas kerta lyhyen ajan sisällä. Pirkanmaan sairaanhoitopiirin ja TAYSin tietohallintojohtaja Pasi Lehmus sanoo, että uusia tarkastuksia tehtiin kolmeen tilaan ja niistä löytyi salaiseksi tarkoitettua materiaalia.

# data[].attributes.body
-Vastaamon jälkeiset tiukennetut tietoturvamuutokset
-Spooler-haavoittuvuuden korjaus

# data[].attributes.body
-Vastaamo tietomurto
-Spooler-haavoittuvuus

# data[].attributes.body
- 1 https://www.helsinginuutiset.fi/paikalliset/4251218
-2 https://yle.fi/tekstitv/arkisto/kalenteri/suomi_tietoturvan_karkimaita_9155.html

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hakkerointi: Lukiolainen Eemil Sinkko, 17, murtautui yo-järjestelmään ja löysi puutteita. Helen palkkasi kesätöihin.

Tapaninkylässä asuva Eemil Sinkko muistuttaa, että pahin tietoturvariski on tavallisesti käyttäjä itse. -

Tapanilalainen Eemil Sinkko, 17, on aina ollut kiinnostunut tietokoneista. Viime vuoden lopussa Sinkko ryhtyi kahden verkossa ystävystyneen kaverinsa kanssa tutkimaan Ylioppilastutkintolautakunnan tammikuussa 2015 julkaiseman Abitti-koejärjestelmän tietoturvallisuutta, hakkeroitui järjestelmään ja löysi siitä tietoturvallisuuspuutteita.

- Olimme kuulleet sen tietoturvallisuudesta itsekin jotakin ja päätimme ottaa asiasta selvää sekä samalla hyödyntää tietojamme tietoturvassa, koodaamisessa ja hakkeroimisessa.

Vastoin yleisiä käsityksiä Sinkko korostaa, ettei hakkerointi ole aina huono asia.

- Yleinen väärinkäsitys on, että tällaiseen suhtauduttaisiin jotenkin negatiivisesti tai että siitä suututtaisiin. Suhtautuminen on aina ollut positiivista. Tarkoituksemme on tehdä internetistä turvallisempi paikka. Voimme myös auttaa firmoja, jotka tekevät tällaisia tuotteita.

Hakkerit jaetaan nimittäin kahteen ryhmään, valkohattuihin ja mustahattuihin.

- Toivon, että yleinen kuva kääntyisi valkohattujen puolelle. Valkohatut tekevät asioita, jotka noudattavat lakeja.

Hakkeri voi olla samalla tavalla harrastenimi kuin jääkiekkoilija.

Mustahatut ovat valkohattujen vastakohta. He murtautuvat tietokoneisiin, vievät sieltä tietoja ja rikkovat lakeja.

Sinkko vertaa valkohattuhakkereita kuin minkä tahansa lajin harrastajaan.

- Hakkeri voi olla samalla tavalla harrastenimi kuin jääkiekkoilija. Lain rajoissa hakkeroiminen on kaiken lisäksi yllättävän helppoa.

Ylioppilastutkintolautakunta otti kolmikon tietomurron Sinkon mukaan vastaan hyvin. Järjestelmään tehtiin muutoksia siten, että koetilanteeseen liittyvä aukko tietoturvassa saatiin korjattua.

Hakkeroinnista poiki muutakin hyvää. Energiayhtiö Helen palkkasi kolmikon kuukaudeksi kesätöihin tutkimaan uuden Oma Helen -palvelun tietoturvaa. Myös Helenin tietoturvasta kolmikko löysi puutteita. Muutoksia järjestelmään on jo tehty.

- Helenillä ymmärretään tietoturvan tärkeys ja he ovat valmiita satsaamaan siihen todella, Sinkko toteaa.
LV: Teekkarit testasivat "veneiden Uberin" - 84 euron kyyti jäi tulematta: "Onhan tämä nyt pettymys"
Paras tapa välttää tietoturvaan liittyviä ongelmia omalla kotikoneella on Sinkon mukaan suosia turvallisia tunnistautumismetodeja, kuten pankkitunnisteita.

- Toinen on hyvä salasana. Oman serkun nimi ei riitä. Hyvässä salasanassa ei saisi olla yhtään tunnistettavaa sanaa. Mitä vähemmän selkokielisiä sanoja on sitä vaikeampi sitä on arvata.

Oman tilin turvallisuutta voi myös tehostaa ottamalla käyttöön monivaiheisen kirjautumisen. Salasanoja ei myöskään kannata käyttää uudelleen. Sitten Sinkko heittää pommin.

- On myös hyvä tiedostaa, että pahin tietoturvariski on käyttäjä itse. Kannattaa aina miettiä, mitä klikkaa tai minne kirjoittaa tunnistautumistietojansa. On kuitenkin todennäköisempää, että tapahtuu iso tietovuoto kuin että yksittäiseen koneeseen murtaudutaan.
Kaupungin tietosuoja petti: 140 sosiaalihuollon asiakkaan arkaluonteisia tietoja urkittu Helsingissä - työntekijä irtisanottu
Lukion jälkeen nuorella miehellä siintää ajatus päästä Helsingin yliopistoon lukemaan tietojenkäsittelytieteitä.

- Tavoite olisi löytää ura tietoturvasta. Minusta tuntuu, että aika hyvä suunta on jo löytynyt.
Luulitko, että 9%&GR on hyvä salasana? - tietoturva-asiantuntija tyrmää vanhat konstit ja antaa vinkit murtovarmaan salasanaan Helsingin "Wall Streetille" suunnitellaan poikkeuksellista rakennusta - taustalla suomalainen miljardööri Henkilökortin hakijankin on jatkossa annettava sormenjälkensä - taustalla EU:n asetus tietoturvasta
Eemil Sinkko, 17

Asuu vuoroin Tapanilassa ja Korsossa.

Aloittaa ensi viikolla Oulunkylän lukion toisen luokan.

Pelannut jääkiekkoa.

Harrastaa tietokoneita ja kavereiden kanssa olemista.

# data[].attributes.attachment_link.title
Yo-järjestelmään hakkeroitunut Eemil, 17, sai työpaikan isosta firmasta - löysi tietoturvasta heti puutteita: "Yllättävän helppoa"

# data[].attributes.attachment_link.description
Hakkerointi: Lukiolainen Eemil Sinkko, 17, murtautui yo-järjestelmään ja löysi puutteita. Helen palkkasi kesätöihin. Tapanilalainen Eemil Sinkko, 17, on aina ollut kiinnostunut tietokoneista. Viime vuoden lopussa Sinkko ryhtyi kahden verkossa ystävystyneen kaverinsa kanssa tutkimaan Ylioppilastutkintolautakunnan tammikuussa 2015 julkaiseman Abitti-koejärjestelmän tietoturvallisuutta, hakkeroitui järjestelmään ja löysi siitä tietoturvallisuuspuutteita.

# data[].attributes.body
-1
-2

# data[].attributes.body
-1 https://yle.fi/tekstitv/arkisto/kalenteri/suomi_tietoturvan_karkimaita_9155.html
-2 https://www.is.fi/digitoday/art-2000008316061.html

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Viikon positiivinen uutinen 9.5.2014

Suomi, muut Pohjoismaat ja Japani ovat Microsoftin mukaan maailman johtavia maita tietoturvassa.

Suomi oli Microsoftin tuoreen tietoturvaraportin mukaan viime vuoden lopulla yhä yksi maailman johtavia maita tietoturvassa. Suomi ja pahin kilpakumppani Japani kulkevat rinta rinnan Microsoftin vertailussa. Myös muissa Pohjoismaissa tietoturva-asiat ovat kunnossa muuhun maailmaan verrattuna.

Microsoft vertaa yli miljardista tietojärjestelmästä keräämänsä tiedot kaksi kertaa vuodessa. Selvitys kertoo, kuinka usein tietoturvaohjelmat kohtaavat haittaohjelmia eri maissa ja kuinka usein haittaohjelmat ovat aiheuttaneet tartunnan. Lisäksi on tilastoitu nettisivustojen murrot ja niiden käyttäminen haittaohjelmien levittämisessä.

Suomessa tietoturvasta pitävät huolta etenkin viestintävirasto ja operaattorit. Näiden kahden yhteistyö on tuottanut maailmallakin huomiota saanutta tulosta.

Suomen etuna on myös harvinainen kieli, joka jo itsessään auttaa pitämään verkkorikollisia hieman loitolla. Suomenkielisiä huijaussivustoja ja -viestejä on kuitenkin aika ajoin liikkeellä, eikä turvallisuudentunteeseen pidä tuudittautua.

"Kannattaa pitää huolta siitä, että kone, ohjelmistot ja viruksentorjuntaohjelmat ovat ajan tasalla. Ja kannattaa harjoittaa konservatiivisuutta ja perusskeptisyyttä webbisivustoilla surffaamiseen ja sähköpostien lukuun. Kaikkea ei kannata klikata," johtava asiantuntija Erka Koivunen Viestintäviraston Kyberturvallisuuskeskuksesta muistuttaa.

Yle Teksti-TV
Lähteet: Yle Uutiset, Microsoft.com

Vinkkaa positiivisesta uutisesta:
Lähetä Teksti-TV:lle vinkki viikon positiiviseksi uutiseksi sähköpostilla osoitteeseen teksti-tv@yle.fi tai postitse osoitteeseen Yle Teksti-TV / Positiivinen uutinen, PL 77, 00024 Yleisradio. Liitä mukaan linkki alkuperäiseen uutiseen, jos se löytyy verkosta, tai alkuperäinen uutinen lehtileikkeenä tai esimerkiksi skannattuna kuvana vaikkapa paikallislehden uutisesta. Liitä mukaan tiedot alkuperäisen uutisen julkaisijasta ja julkaisupäivästä sekä omat yhteystietosi. Jos haluat, laitamme vinkkaajan nimen jutun yhteyteen.

Kaikki kalenteri/Viikon positiivinen uutinen - alueen artikkelit

# data[].attributes.attachment_link.description
Viikon positiivinen uutinen 9.5.2014 Suomi, muut Pohjoismaat ja Japani ovat Microsoftin mukaan maailman johtavia maita tietoturvassa. Suomi oli Microsoftin tuoreen tietoturvaraportin mukaan viime vuoden lopulla yhä yksi maailman johtavia maita tietoturvassa. Suomi ja pahin kilpakumppani Japani kulkevat rinta rinnan Microsoftin vertailussa. Myös muissa Pohjoismaissa tietoturva-asiat ovat kunnossa muuhun maailmaan verrattuna.

# data[].attributes.body
-1
-2

# data[].attributes.body
- Omakanta-huijaus
https://yle.fi/uutiset/3-12138550
- https://www.iltalehti.fi/tietoturva/a/27363ee3-130e-486b-b699-f1707227032f

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nettiin jaettiin mittava tietopaketti, jossa on mukana esimerkiksi Twitchin lähdekoodi.

Pelien suoratoistoon erikoistunut Twitch on joutunut tietomurron kohteeksi, The Verge kertoo. Nettiin päätyi suuri paketti, joka sisältää Twitchin lähdekoodin sekä yksityiskohtaisia tietoja striimaajien palkkioista.

Vuotaneet palkkiotiedot ovat peräisin kolmelta vuodelta. Lisäksi mukana on tietoa Amazon Game Studiosin tulevasta Steam-pelikaupan haastajasta. Amazon osti Twitchin vuonna 2014 970 miljoonalla dollarilla.

Foorumille julkaistun tietopaketin yhteydessä hakkeri kertoi haluavansa aiheuttaa häiriötä sekä kilpailua striimauspalveluiden kentällä. Paketti on nimetty ensimmäiseksi, joten on mahdollista, että lisää tietoja saatetaan vuotaa myöhemmin.

Twitch on itse vahvistanut tietovuodon ja kertoo Twitter-tilillään työskentelevänsä nyt ymmärtääkseen vuodon laajuuden. Twitchin mukaan ei ole merkkejä siitä, että kirjautumistietoja tai maksukorttien numeroita olisi päässyt vuotamaan.

Tällaisissa tilanteissa kannattaa harkita varmuuden vuoksi oman Twitch-salasanan vaihtamista. Lisäksi kaksivaiheinen tunnistautuminen kannattaa ottaa käyttöön, jos sitä ei ole vielä tehnyt.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nettiin jaettiin mittava tietopaketti, jossa on mukana esimerkiksi Twitchin lähdekoodi. Pelien suoratoistoon erikoistunut Twitch on joutunut tietomurron kohteeksi, The Verge kertoo. Nettiin päätyi suuri paketti, joka sisältää Twitchin lähdekoodin sekä yksityiskohtaisia tietoja striimaajien palkkioista. Vuotaneet palkkiotiedot ovat peräisin kolmelta vuodelta. Lisäksi mukana on tietoa Amazon Game Studiosin tulevasta Steam-pelikaupan haastajasta.

# data[].attributes.body
https://www.iltalehti.fi/tietoturva/a/332168cc-1228-4113-ad8a-e0422825d320

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Julkaistu
Identiteettivarkauden uhriksi joutuneen Sarin mukaan Postin tietoturva-aukko tarjosi varkaille helpon tavan viedä identiteetti.
- Minun tietoni saatiin ilmeisesti postinjakajalta varastetusta palkkakuitista. Siitä saatujen tietojen perusteella varkaat tekivät Postiin osoitteenmuutoksen paperisella lomakkeella. Uskomattominta on, että paperilomakkeen jättäjältä ei tarkisteta henkilöllisyyttä vaan riittää, kun varkaalla on tarvittavat henkilötiedot, ihmettelee Sari.

Sari kertoo soittaneensa Postiin ja kummastelleensa tätä asiaa.

- Postin vastaus oli erikoinen. Postista todettiin, että tämä asia on tiedossa. He eivät kuitenkaan halua muuttaa sitä, koska se tekisi tavallisten ihmisten elämän liian hankalaksi. Minun mielestäni tämä tarjoaa varkaille helpon tien hankaloittaa nimenomaan tavallisten ihmisten elämää, jopa tuhota se pitkäksi aikaa.

Mainos (artikkeli jatkuu alla)

Mainos (artikkeli jatkuu alla)

- En voi uskoa, että asialle ei tehdä mitään. Miten helppo paperisen muuttoilmoituksen jättävän henkilöllisyys olisi mahdollista tarkistaa Postissa henkilötodistuksesta, mikä kaikilla on kuitenkin aina mukana. Ei siitä kukaan pahastuisi ja jättäisi osoitteenmuutosta tekemättä, uskoo Sari.

"Väärinkäytön mahdollisuus olemassa"

Postin postinpalvelut tuotepäällikkö Ulla Kankkusen mukaan Posti on halunnut säilyttää perinteisen paperisen lomakkeen.

- Se on helppo ja vaivaton ratkaisu asiakkaille. Heidän ei tarvitse jonottaa. Kyllähän paperisen osoitteenmuutoksenkin jättävän täytyy tietää monia tietoja henkilöstä. Myönnän, että siinä on olemassa väärinkäytön mahdollisuus. Mutta ei niitä tule kuin yksi vuodessa, väittää Kankkunen.

Näillä estoilla suojaat itsesi Postilla on käytössä muuttosuojauspalvelu, millä voit estää osoitteenmuutoksen tekemisen. Osoitteenmuutoksen tekeminen ei onnistu ilman henkilön tunnistusta. Maistraatista saa henkilön muuttoeston, jolloin muuttaminen ei onnistu ilman lisäselvityksiä.
Maistraatissa voi tehdä huoneiston muuttoeston, jolloin asuntoon ei voi tehdä uusien henkilöiden muuttoilmoituksia ilman lisäselvityksiä.

- Meidän tavoitteena on saada asiakkaat käyttämään sähköisiä järjestelmiä. Tällä hetkellä sähköisiä kanavia pitkin tulee 70 prosenttia osoitteenmuutoksista. Se on varma tunnistus.

Kankkusen mukaan osoitteenmuutoksen tekeminen maistraatille on lakisääteinen velvollisuus, siksi siihen pitää tarjota useita eri vaihtoja - myös ilmaisia.

- On totta, että paperisen lomakkeen jättäjän henkilöllisyys olisi helppoa tarkistaa tiskillä. Maalla asuvan mummon voisi kuitenkin hankala tulla kaupunkiin tekemään muuttoilmoitus, kun bussitkaan eivät enää kulje kovin usein. Postitse se onnistuu, mistä vaan. Mutta toki asia on pohdinnassa, myöntää Kankkunen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Identiteettivarkauden uhri väittää: Postilla vakava tietoturva-aukko - yhtiöltä erikoinen vastaus

# data[].attributes.attachment_link.description
Julkaistu Identiteettivarkauden uhriksi joutuneen Sarin mukaan Postin tietoturva-aukko tarjosi varkaille helpon tavan viedä identiteetti. - Minun tietoni saatiin ilmeisesti postinjakajalta varastetusta palkkakuitista. Siitä saatujen tietojen perusteella varkaat tekivät Postiin osoitteenmuutoksen paperisella lomakkeella. Uskomattominta on, että paperilomakkeen jättäjältä ei tarkisteta henkilöllisyyttä vaan riittää, kun varkaalla on tarvittavat henkilötiedot, ihmettelee Sari.

# data[].attributes.body
-1
-2

# data[].attributes.body
- 1 https://www.iltalehti.fi/digiuutiset/a/7f42cd40-d0b5-4c05-8d46-eb49f83ab879
-2 https://www.is.fi/digitoday/art-2000008319018.html

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Facebookin ylläpitämät palvelut olivat pimeinä alkuillasta yön tunneille.

Tekstiviestien määrä nousi moninkertaisesti Facebookin sosiaalisen median alustojen ollessa alhaalla maanantai-iltana.

Facebookin ongelmat alkoivat maanantaina kello 19 jälkeen ja jatkuivat tiistain puolelle. Yrityksen mukaan palvelut alkoivat palautua noin kello 1.30 tiistaiyönä. Ongelmien vuoksi Facebook, Whatsapp ja Instagram eivät toimineet noin kuuteen tuntiin.

Elisan ja DNA:n tietojen mukaan tekstiviestiliikenteen määrä nousi illan tuntien aikana moninkertaiseksi normaaliin verrattuna.

- Muutos oli merkittävä. Tekstiviestien määrässä oli jopa 50 prosentin kasvu, kun verrattiin, miten maanantaisin yleensä lähetetään, kertoo osastopäällikkö Tiina Höckert Elisa Oyj:stä.

Myös Telialla ja DNA:lla tehtiin havainto tekstiviestimäärän dramaattisesta noususta. DNA:n verkossa lähetettiin iltatuntien aikana tekstiviestejä jopa nelinkertainen määrä. Tekstiviestiliikenteen kerrotaan jatkuneen tavallista vilkkaampana pitkälle puoleenyöhön. SMS-viestien lisäksi moninkertaiseksi kasvoi multimediaviestien määrä.

Teksti- ja multimediaviestien määrän kasvua selittänee erityisesti viestipalvelu Whatsappin toimimattomuus katkon aikana. Whatsappia käytetään juuri teksti- ja multimediaviestien lähettämiseen.

Television katselu ennallaan

Sen sijaan mobiilidatan käytön määrässä ei juuri näkynyt muutosta. Tämä voi selittyä sillä, että etenkin ilta-aikaan dataa käytetään paljon suoratoistopalveluiden pyörittämiseen. Facebookin ongelmat eivät vaikuttaneet suoratoistopalveluihin.

Tiistaiaamun tarkastelu näyttää, että sosiaalisen median käyttöä ei korvata television katselulla. Finnpanelin tietojen mukaan lokakuun ensimmäisenä maanantaina ei katsojaluvuissa näkynyt piikkiä syyskuun maanantai-iltoihin verrattuna.

Iltalehti.fi:n kävijämäärissä poikkeustilanne sen sijaan näkyi kävijäpiikkinä maanantai-iltana. Lukijamäärä oli poikkeuksellisen korkea. Illassa lukijoita kiinnostivat erityisesti juuri sosiaalisen median palveluiden kaatumiseen liittyneet uutiset, kun suomalaiset etsivät tietoa ongelmien syistä ja kestosta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Whatsappin ja Facebookin kaatuminen räjäytti tekstiviestien määrät Suomessa

# data[].attributes.attachment_link.description
Facebookin ylläpitämät palvelut olivat pimeinä alkuillasta yön tunneille. Tekstiviestien määrä nousi moninkertaisesti Facebookin sosiaalisen median alustojen ollessa alhaalla maanantai-iltana. Facebookin ongelmat alkoivat maanantaina kello 19 jälkeen ja jatkuivat tiistain puolelle. Yrityksen mukaan palvelut alkoivat palautua noin kello 1.30 tiistaiyönä. Ongelmien vuoksi Facebook, Whatsapp ja Instagram eivät toimineet noin kuuteen tuntiin.

# data[].attributes.body
-1
-2

# data[].attributes.body
- 1  https://yle.fi/uutiset/3-11939828
- 2 https://yle.fi/uutiset/3-12046162

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lappeenrantalainen Mikael Hannolainen astelee lukion kellariin. Luokkakavereilla on nyt liikuntatunti, mutta hänellä keilaaminen jää väliin.

Hannolainen käynnistää tietokoneen, ja näytölle ilmestyy kaksi kaveria lisää. Lukiolainen Eemil Sinkko pyytää anteeksi muutaman minuutin myöhästymistä, koska Helsingin paikallisliikenne ei toiminut kuten piti. Ysiluokkalainen Ruben Mkrtumyan on saanut luvan olla pois koulupäivän viimeiseltä tunnilta. Tuusulassa asuvan Mkrtumyanin mukaan viimeisellä tunnilla olisi täytetty nettikyselyä.

Vaikka kyseessä ovat 15-18-vuotiaat nuoret miehet, niin moni yritys on kiinnostunut palkkamaan kolmikon ja onkin tehnyt heille työtarjouksia. He ovat "hyvishakkereita", jotka tekivät erityisen löydön.

Arkisten järjestelmien parannusten kautta huippulöytöön

Eri puolilla Suomea asuva kolmikko tapasi netissä noin vuosi sitten. Nuoria yhdisti kiinnostus ohjelmointiin, tietoturvaan ja haavoittuvuuksien etsintään.

Pojat alkoivat yhdessä pohtia parannuksia arjessaan käyttämiinsä järjestelmiin. Ensimmäiseksi he alkoivat miettiä parannuksia oppilashallintojärjestelmä Wilmaan.

- Aloimme parantaa Wilmaa, koska opiskelijana tuntui turhauttavalta käyttää päivittäisiä palveluita, joista puuttuu jotain tai ne eivät toimi, kuvailee ysiluokkalainen Ruben Mkrtumyan.

Kolmikko kehitti lukiolaisten nykyisin suosiman ja opetuksessa käytetyn Matikkaeditori.fi:n sekä luonut Wilmaan paranneltuja sovelluksia. Seuraavaksi he kuitenkin osuivat kultasuoneen.

He löysivät isoja tietoturva-aukkoja lukioiden koejärjestelmä Abitista.

Asensivat Doom-pelin yo-kirjoitusjärjestelmään

Abitti on lukioiden käyttämä järjestelmä, jonka kautta pidetään esimerkiksi ylioppilaskokeet. Kolmikko ryhtyi tutkimaan Abitti-järjestelmää, josta alkoi paljastuakin puutteita juuri kevään ylioppilaskirjoitusten aikana.

- Ensin me aloimme asentaa Abittiin vanhaa Doom-peliä. Pohdimme, että saisimmeko pelin toimimaan Abitissa, kertoo Eemil Sinkko.

Peliksi valikoitui juuri Doom, sillä sen asentaminen on sisäpiirivitsi IT-maailmassa.

- Se on vähän kuin ensimmäinen asia, kun haluat testata jonkun toiminnallisuutta. Syynä on myös se, että Doom on kevyt ja pyörisi ylipäätään Abitissa, se ei ole kovin tehokas järjestelmä, kertoo kolmikko Doomin valinnasta.

Pelin asennuksen tiimellyksessä Abista alkoi tulla esiin haavoittuvuuksia. Tietoturva-aukot Abitissa ei tullut nuorille miehille kuitenkaan täytenä yllätyksenä.

- Julkisessa käytössä on aika paljon järjestelmiä, joissa on vuosia tiedetty olevan paljon parannettavaa, kuten juuri Abitti ja Wilma, Sinkko toteaa

Kolmikon löydöstä kertoi aiemmin tällä viikolla myös Helsingin Sanomat (siirryt toiseen palveluun) .

Pahishakkeri olisi saanut yo-kirjoitukset hallintaansa

Abitissa ilmi tulleet tietoturvaongelmat olivat isoja. Pahantahtoiset hakkerit olisivat voineet ottaa hallintaan koko ylioppilaskoetilanteen.

- Jos me olisimme pahiksia, sieltä olisi pystynyt saamaan kaikkien lukiolaisten henkilötiedot ja henkilötunnukset, muokkaamaan koevastauksia ja kokeita sekä hallitsemaan lukiolaisten omia tietokoneita langattomasti, Mikael Hannolainen kertoo.

- Uskaltaisin sanoa, että me löysimme vakavimman mahdollisen haavoittuvuuden Abitista. Haavoittuvuudella olisi saanut täydellisen kontrollin koetilanteesta, jatkaa Eemil Sinkko.

Kolmikko lukeutuu kuitenkin valkohattuhakkereiksi eli hyvätahtoisiksi hakkereiksi.

- Ilmoitimme löydöksistä ylioppilastutkintolautakunnalle, kun kevään ylioppilaskokeet olivat meneillään. He saivat suurimman osan palvelimista päivitettyä. Se on tosi merkittävä saavutus ottaen huomioon sen, että ympäri Suomea olisilloin yo-kokeita käynnissä. Se oli useamman sadan henkilön operaatio, kiittelee Eemil Sinkko.

YTL: Poikien yhteydenotto oli erityinen

Ylioppilastutkintolautakuntaan tulee vuosittain muutamia ilmoituksia tietoturva-aukoista. Yhteydenoton jälkeen YTL tarkastaa, että pitääkö ilmoitettu tieto paikkansa.

- Kolmikon ilmoitus oli siinä mielessä poikkeuksellinen, että kuvaus tietoturva-aukosta oli erittäin selkeä. Heidän yhteydenottonsa oli jo siinä mielessä erityinen, että siitä näki, että nyt on tosi kyseessä, kertoo erityisasiantuntija Matti Lattu ylioppilastutkintolautakunnasta.

Korjaustoimenpiteet alkoivat heti.

- Tietoturva-aukkojen löytäminen on työlästä, mutta korjaaminen on yleensä helppoa. Näin oli tässäkin tapauksessa. Aamulla saimme sähköpostia löydetyistä tietoturva-aukoista ja iltapäivällä tiesimme jo, miten se korjataan, toteaa Lattu.

Yleensä selvitään päivittämällä uusi versio verkkopalvelimelle tai julkaisemalla sovelluskauppaan uusi äppi, mutta YTL:n tapauksessa ei päästy näin helpolla. Käytännössä palvelimet ovat lukioissa jopa yksittäisten opettajien tietokoneissa eli korjaus piti saada ajettua tuhansiin koneisiin, joihin YTL:llä ei ole pääsyä.

Vaihtoehtoja oli kaksi.

- Ohjelmasta voidaanpäivittää uusi, korjattu versio koneelle. Se oli sinänsä hankalaa, kun ylioppilaskokeet olivat samaan aikaan käynnissä. Päivityksen avoin jakelu olisi voinut paljastaa aukon ennen aikojaan ja vaarantaa ylioppilaskokeiden tietoturvan. Kokeissa käytettyjä palvelimia emme uskaltaneet päivittää, koska se olisi voinut aiheuttaa muita ongelmia.

Asia ratkaistiin siten, että palvelimia päivitettiin koepaketin kautta. Se päivitti osan palvelimista.

- Tällä tavoin emme saaneet kuitenkaan kaikkia palvelimia päivitettyä. Julkaisimme ohjelman uuden päivityksen huhtikuun lopussa, kun yo-kokeet oli saatu tehtyä, Lattu kertoo.

Tietoturvalöydökset ovat poikineet työtarjouksia

Näille nuorille miehille ohjelmointi ja hakkerointi ovat harrastuksia, joista osa porukasta toivoo myös ammattia tulevaisuudessa.

- Se, miksi me alun perin aloimme tätä tehdä, on kiinnostus ja halu oppia lisää, kuvailee Sinkko.

Töiden tekeminen voikin tulla eteen nopeammin kuin täysi-ikäisyys saavuttaa koko kolmikon. He ovat nimittäin saaneet maineen ja kunnian lisäksi useita työtarjouksia.

- Me olemme saaneet tästä paljon enemmän kuin olisimme voineet kuvitellakaan. Usea taho on lähestynyt meitä työtarjouksilla.

Töitä on tarjonnut muutama kyberturvallisuustalo ja muita alan yrityksiä. Tällä hetkellä nuoret miehet käyvät alustavia neuvotteluita tarjotuista töistä. Jättipotiksi osoittautunut löytö jälkimaininkeineen ei ole kihahtanut vaatimattomille nuorukaisille hattuun.

- Tarjotuissa töissä voisimme oppia ammattilaisilta lisää, kun tämä on kuitenkin ollut vain harrastus, toteaa ysiluokkalainen Ruben Mkrtumyan.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kolme poikaa löysi yo-kirjoituksista tietoturva-aukon, josta olisi halutessaan päässyt muokkaamaan vastauksia - nyt heille sataa työtarjouksia

# data[].attributes.attachment_link.description
Lappeenrantalainen Mikael Hannolainen astelee lukion kellariin. Luokkakavereilla on nyt liikuntatunti, mutta hänellä keilaaminen jää väliin. Hannolainen käynnistää tietokoneen, ja näytölle ilmestyy kaksi kaveria lisää. Lukiolainen Eemil Sinkko pyytää anteeksi muutaman minuutin myöhästymistä, koska Helsingin paikallisliikenne ei toiminut kuten piti. Ysiluokkalainen Ruben Mkrtumyan on saanut luvan olla pois koulupäivän viimeiseltä tunnilta.

# data[].attributes.body
-1 https://www.is.fi/digitoday/tietoturva/art-2000006700584.html
-2 https://www.kauppalehti.fi/uutiset/massiivinen-tietomurto-jopa-500-000-salasanaa-vuoti-verkkoon/a18ac403-a2b1-4701-b063-f0a2f737aba6

# data[].attributes.attachment_link.title
Vastaamoon kohdistui kaksi tietomurtoa – näin kymmenientuhansien suomalaisten tiedot varastettiin

# data[].attributes.attachment_link.description
Vastaamoon kohdistettiin kaksi tietomurtoa, syksyllä 2018 ja keväällä 2019. Ei ole tietoa, varastettiinko tietoja toisen murron yhteydessä.

# data[].attributes.body
Positiivisia
1) Päijät-Hämeen pelastuslaitos selvisi säikähdyksellä tietomurrosta - sähköpostit toimivat taas normaalisti
https://yle.fi/uutiset/3-11831063

2) Turun opetuksen verkkopalveluihin kohdistettu tietomurto pystyttiin estämään - varotoimenpiteenä tulee vaihtaa salasana
https://yle.fi/uutiset/3-11883275

3) Kyberturvallisuuskeskus varoittaa uusista huijausviesteistä - haittaohjelmat yrittävät varastaa käyttäjän salasanoja ja muita tietoja
https://yle.fi/uutiset/3-11966491

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Murron taustalla oli Microsoft Exchangen haavoittuvuus.

Taustalla oli laaja, kansainvälisten asiantuntijoiden arvion mukaan jopa satoihintuhansiin organisaatioihin kohdistunut sähköpostihyökkäys. Kuva: Henrietta Hassinen / Yle

Päijät-Hämeen pelastuslaitos on selvinnyt alkuviikon tietomurrosta ilman vahinkoja. Pelastuslaitoksen tietotekniikka-asiantuntijan Marko Niemisen mukaan mitään tietoja ei ole viety.

Sähköpostipalvelin saatiin käynnistettyä uudelleen keskiviikkona pian klo 17 jälkeen ja Päijät-Hämeen pelastuslaitoksen sähköpostiliikenne toimii taas normaalisti.

Sisältöä ei voida näyttää

Ylen palveluissa voidaan näyttää sosiaalisessa mediassa julkaistuja sisältöjä. Tarkista evästeasetuksesi, jos haluat säätää sisältöjen näkymistä Ylen palveluissa. Tarkistamalla evästeasetuksesi voit vaikuttaa näkemääsi sisältöön sivuillamme.
Katso sisältö Twitterissä
Sähköpostipalvelimelle päästiin murtautumaan Microsoftin Exchangen palvelimen haavoittuvuuden (siirryt toiseen palveluun) avulla. Pelastuslaitoksen tietotekniikkaosasto sai murrosta ilmoituksen alkuviikosta ja sulki sähköpostipalvelimen välittömästi.

Lisää Päijät-Hämeen uutisia Yle Areenassa: kuuntele, katsele ja lue mitä lähelläsi tapahtuu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Päijät-Hämeen pelastuslaitos selvisi säikähdyksellä tietomurrosta - sähköpostit toimivat taas normaalisti

# data[].attributes.attachment_link.description
Murron taustalla oli Microsoft Exchangen haavoittuvuus. Päijät-Hämeen pelastuslaitos on selvinnyt alkuviikon tietomurrosta ilman vahinkoja. Pelastuslaitoksen tietotekniikka-asiantuntijan Marko Niemisen mukaan mitään tietoja ei ole viety. Sähköpostipalvelin saatiin käynnistettyä uudelleen keskiviikkona pian klo 17 jälkeen ja Päijät-Hämeen pelastuslaitoksen sähköpostiliikenne toimii taas normaalisti. Ylen palveluissa voidaan näyttää sosiaalisessa mediassa julkaistuja sisältöjä.

# data[].attributes.body
Negatiivisia
1) Wilma järjestelmä päätyi taas vääriin käsiin Alahärmässä - kaupungin sivistysjohtaja hämmästelee yläkouluun kohdistunutta pommiuhkausta: "Noinko helposti se käy?"

https://yle.fi/uutiset/3-11808409

2) Postissa matkaa vuosittain miljoonia kelakirjeitä täynnä arkaluontoista tietoa - "se tullaan kieltämään tietosuojasyistä", sanoo juristi

https://yle.fi/uutiset/3-11947165

3) Maksunvälittäjä Klarnan tietosuoja retuperällä - Suomen viranomaisilla vähän mahdollisuuksia puuttua ongelmaan

https://yle.fi/uutiset/3-12018032

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Alahärmän yläkoulussa oli Wilma-järjestelmän tietoturvaan liittyviä vakavia ongelmia myös kaksi vuotta sitten.

Wilma-järjestelmä. Kuva: Terhi Varjonen/Yle

Koulunkäynti jatkuu normaalisti eteläpohjalaisessa Alahärmän yläkoulussa, vaikka koulun opettajille lähetettiin pommiuhkaus Wilma-järjestelmässä tiistaina illalla.

Uhkauksesta tehtiin heti ilmoitus poliisille ja Kauhavan kaupungin sivistysjohtajan Markku Viitasaaren mukaan jo parin kolmen tunnin päästä koululle tuli huojentava tieto, jonka mukaan uhkaa ei ole.

Asiasta uutisoi ensimmäisenä Ilkka-Pohjalainen. Lehti kertoo, että uhkaus kohdistui koulun tiloihin ja että ajankohta olisi ensi lauantai.

Tapausta tutkii Pohjanmaan poliisi.

Markku Viitasaaren mukaan varsin pian kävi selväksi, että uhkauksen takana ei ollut se oppilas, jonka tunnuksilla viesti oli lähetetty.

- Toivottavasti asia saadaan selvitettyä. Jos kysymys on hakkeroinnista, mietityttää kyllä kovasti, että noinko helposti se käy ja mikä on tämän järjestelmän tietoturvan taso.

"Mikään ei viittaa siihen, että Wilmaan olisi murtauduttu"

Myös ohjelmistotoimittaja Visma Enterprise on selvitellyt tapausta eikä yrityksen mukaan mikään viittaa siihen, että Wilmaan olisi murtauduttu.

Visma Enterprisesta todetaan, että yritys työskentelee koko ajan muun muassa ulkoisten tietoturva-ammattilaisten kanssa tietoturvan pitämiseksi huipputasolla.

Ohjelmistotoimittaja korostaa käyttäjien vastuuta ja suosittelee, että kaikki käyttäjät hyödyntäisivät järjestelmän tarjoaman mahdollisuuden kaksivaiheiseen tunnistautumiseen.

Alahärmän alakoululla on ollut ongelmia Wilma-järjestelmän tietoturvan kanssa aikaisemminkin, kun järjestelmään tunkeuduttiin kaksi vuotta sitten joulunpyhien aikaan luvatta koulunjohtajan salasanaa käyttäen.

Lue myös: Yläkoulun Wilma-järjestelmässä epäily väärinkäytöksestä Kauhavalla - luvattomia viestejä opettajien nimissä, oppilaiden tietoja muokattu

Koulua käydään normaalisti

Alahärmän yläkoulussa on 160 oppilasta ja samassa koulukeskuksessa on myös 90 opiskelijan Härmän lukio.

Markku Viitasaaren mukaan koulupäivä yläkoulussa sujui keskiviikkona rauhallisesti.

- Oppilaille ja huoltajille tiedotettiin asiasta heti kun se oli mahdollista ja koulu voi jatkua nyt aivan normaalisti.

Vuorokausi uhkausviestin saapumisen jälkeen Viitasaari sanoo olevansa hyvin harmistunut. Viestistä käynnistyi iso operaatio ja asioiden selvittely on työllistänyt useita ihmisiä.
Juttuun lisätty ohjelmistotoimittaja Visma Enterprisen kommentit 25.2. klo 15.34.

# data[].attributes.attachment_link.title
Wilma-järjestelmä päätyi taas vääriin käsiin Alahärmässä - kaupungin sivistysjohtaja hämmästelee yläkouluun kohdistunutta pommiuhkausta: "Noinko helposti se käy?"

# data[].attributes.attachment_link.description
Alahärmän yläkoulussa oli Wilma-järjestelmän tietoturvaan liittyviä vakavia ongelmia myös kaksi vuotta sitten. Koulunkäynti jatkuu normaalisti eteläpohjalaisessa Alahärmän yläkoulussa, vaikka koulun opettajille lähetettiin pommiuhkaus Wilma-järjestelmässä tiistaina illalla. Uhkauksesta tehtiin heti ilmoitus poliisille ja Kauhavan kaupungin sivistysjohtajan Markku Viitasaaren mukaan jo parin kolmen tunnin päästä koululle tuli huojentava tieto, jonka mukaan uhkaa ei ole.

# data[].attributes.body
https://www.uusiteknologia.fi/2021/10/06/kyberturvayhtio-laajenee-jyvaskylaan/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lappeenrantalainen Mikael Hannolainen astelee lukion kellariin. Luokkakavereilla on nyt liikuntatunti, mutta hänellä keilaaminen jää väliin.

Hannolainen käynnistää tietokoneen, ja näytölle ilmestyy kaksi kaveria lisää. Lukiolainen Eemil Sinkko pyytää anteeksi muutaman minuutin myöhästymistä, koska Helsingin paikallisliikenne ei toiminut kuten piti. Ysiluokkalainen Ruben Mkrtumyan on saanut luvan olla pois koulupäivän viimeiseltä tunnilta. Tuusulassa asuvan Mkrtumyanin mukaan viimeisellä tunnilla olisi täytetty nettikyselyä.

Vaikka kyseessä ovat 15-18-vuotiaat nuoret miehet, niin moni yritys on kiinnostunut palkkamaan kolmikon ja onkin tehnyt heille työtarjouksia. He ovat "hyvishakkereita", jotka tekivät erityisen löydön.

Arkisten järjestelmien parannusten kautta huippulöytöön

Eri puolilla Suomea asuva kolmikko tapasi netissä noin vuosi sitten. Nuoria yhdisti kiinnostus ohjelmointiin, tietoturvaan ja haavoittuvuuksien etsintään.

Pojat alkoivat yhdessä pohtia parannuksia arjessaan käyttämiinsä järjestelmiin. Ensimmäiseksi he alkoivat miettiä parannuksia oppilashallintojärjestelmä Wilmaan.

- Aloimme parantaa Wilmaa, koska opiskelijana tuntui turhauttavalta käyttää päivittäisiä palveluita, joista puuttuu jotain tai ne eivät toimi, kuvailee ysiluokkalainen Ruben Mkrtumyan.

Kolmikko kehitti lukiolaisten nykyisin suosiman ja opetuksessa käytetyn Matikkaeditori.fi:n sekä luonut Wilmaan paranneltuja sovelluksia. Seuraavaksi he kuitenkin osuivat kultasuoneen.

He löysivät isoja tietoturva-aukkoja lukioiden koejärjestelmä Abitista.

Asensivat Doom-pelin yo-kirjoitusjärjestelmään

Abitti on lukioiden käyttämä järjestelmä, jonka kautta pidetään esimerkiksi ylioppilaskokeet. Kolmikko ryhtyi tutkimaan Abitti-järjestelmää, josta alkoi paljastuakin puutteita juuri kevään ylioppilaskirjoitusten aikana.

- Ensin me aloimme asentaa Abittiin vanhaa Doom-peliä. Pohdimme, että saisimmeko pelin toimimaan Abitissa, kertoo Eemil Sinkko.

Peliksi valikoitui juuri Doom, sillä sen asentaminen on sisäpiirivitsi IT-maailmassa.

- Se on vähän kuin ensimmäinen asia, kun haluat testata jonkun toiminnallisuutta. Syynä on myös se, että Doom on kevyt ja pyörisi ylipäätään Abitissa, se ei ole kovin tehokas järjestelmä, kertoo kolmikko Doomin valinnasta.

Pelin asennuksen tiimellyksessä Abista alkoi tulla esiin haavoittuvuuksia. Tietoturva-aukot Abitissa ei tullut nuorille miehille kuitenkaan täytenä yllätyksenä.

- Julkisessa käytössä on aika paljon järjestelmiä, joissa on vuosia tiedetty olevan paljon parannettavaa, kuten juuri Abitti ja Wilma, Sinkko toteaa

Kolmikon löydöstä kertoi aiemmin tällä viikolla myös Helsingin Sanomat (siirryt toiseen palveluun) .

Pahishakkeri olisi saanut yo-kirjoitukset hallintaansa

Abitissa ilmi tulleet tietoturvaongelmat olivat isoja. Pahantahtoiset hakkerit olisivat voineet ottaa hallintaan koko ylioppilaskoetilanteen.

- Jos me olisimme pahiksia, sieltä olisi pystynyt saamaan kaikkien lukiolaisten henkilötiedot ja henkilötunnukset, muokkaamaan koevastauksia ja kokeita sekä hallitsemaan lukiolaisten omia tietokoneita langattomasti, Mikael Hannolainen kertoo.

- Uskaltaisin sanoa, että me löysimme vakavimman mahdollisen haavoittuvuuden Abitista. Haavoittuvuudella olisi saanut täydellisen kontrollin koetilanteesta, jatkaa Eemil Sinkko.

Kolmikko lukeutuu kuitenkin valkohattuhakkereiksi eli hyvätahtoisiksi hakkereiksi.

- Ilmoitimme löydöksistä ylioppilastutkintolautakunnalle, kun kevään ylioppilaskokeet olivat meneillään. He saivat suurimman osan palvelimista päivitettyä. Se on tosi merkittävä saavutus ottaen huomioon sen, että ympäri Suomea olisilloin yo-kokeita käynnissä. Se oli useamman sadan henkilön operaatio, kiittelee Eemil Sinkko.

YTL: Poikien yhteydenotto oli erityinen

Ylioppilastutkintolautakuntaan tulee vuosittain muutamia ilmoituksia tietoturva-aukoista. Yhteydenoton jälkeen YTL tarkastaa, että pitääkö ilmoitettu tieto paikkansa.

- Kolmikon ilmoitus oli siinä mielessä poikkeuksellinen, että kuvaus tietoturva-aukosta oli erittäin selkeä. Heidän yhteydenottonsa oli jo siinä mielessä erityinen, että siitä näki, että nyt on tosi kyseessä, kertoo erityisasiantuntija Matti Lattu ylioppilastutkintolautakunnasta.

Korjaustoimenpiteet alkoivat heti.

- Tietoturva-aukkojen löytäminen on työlästä, mutta korjaaminen on yleensä helppoa. Näin oli tässäkin tapauksessa. Aamulla saimme sähköpostia löydetyistä tietoturva-aukoista ja iltapäivällä tiesimme jo, miten se korjataan, toteaa Lattu.

Yleensä selvitään päivittämällä uusi versio verkkopalvelimelle tai julkaisemalla sovelluskauppaan uusi äppi, mutta YTL:n tapauksessa ei päästy näin helpolla. Käytännössä palvelimet ovat lukioissa jopa yksittäisten opettajien tietokoneissa eli korjaus piti saada ajettua tuhansiin koneisiin, joihin YTL:llä ei ole pääsyä.

Vaihtoehtoja oli kaksi.

- Ohjelmasta voidaanpäivittää uusi, korjattu versio koneelle. Se oli sinänsä hankalaa, kun ylioppilaskokeet olivat samaan aikaan käynnissä. Päivityksen avoin jakelu olisi voinut paljastaa aukon ennen aikojaan ja vaarantaa ylioppilaskokeiden tietoturvan. Kokeissa käytettyjä palvelimia emme uskaltaneet päivittää, koska se olisi voinut aiheuttaa muita ongelmia.

Asia ratkaistiin siten, että palvelimia päivitettiin koepaketin kautta. Se päivitti osan palvelimista.

- Tällä tavoin emme saaneet kuitenkaan kaikkia palvelimia päivitettyä. Julkaisimme ohjelman uuden päivityksen huhtikuun lopussa, kun yo-kokeet oli saatu tehtyä, Lattu kertoo.

Tietoturvalöydökset ovat poikineet työtarjouksia

Näille nuorille miehille ohjelmointi ja hakkerointi ovat harrastuksia, joista osa porukasta toivoo myös ammattia tulevaisuudessa.

- Se, miksi me alun perin aloimme tätä tehdä, on kiinnostus ja halu oppia lisää, kuvailee Sinkko.

Töiden tekeminen voikin tulla eteen nopeammin kuin täysi-ikäisyys saavuttaa koko kolmikon. He ovat nimittäin saaneet maineen ja kunnian lisäksi useita työtarjouksia.

- Me olemme saaneet tästä paljon enemmän kuin olisimme voineet kuvitellakaan. Usea taho on lähestynyt meitä työtarjouksilla.

Töitä on tarjonnut muutama kyberturvallisuustalo ja muita alan yrityksiä. Tällä hetkellä nuoret miehet käyvät alustavia neuvotteluita tarjotuista töistä. Jättipotiksi osoittautunut löytö jälkimaininkeineen ei ole kihahtanut vaatimattomille nuorukaisille hattuun.

- Tarjotuissa töissä voisimme oppia ammattilaisilta lisää, kun tämä on kuitenkin ollut vain harrastus, toteaa ysiluokkalainen Ruben Mkrtumyan.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kolme poikaa löysi yo-kirjoituksista tietoturva-aukon, josta olisi halutessaan päässyt muokkaamaan vastauksia - nyt heille sataa työtarjouksia

# data[].attributes.attachment_link.description
Lappeenrantalainen Mikael Hannolainen astelee lukion kellariin. Luokkakavereilla on nyt liikuntatunti, mutta hänellä keilaaminen jää väliin. Hannolainen käynnistää tietokoneen, ja näytölle ilmestyy kaksi kaveria lisää. Lukiolainen Eemil Sinkko pyytää anteeksi muutaman minuutin myöhästymistä, koska Helsingin paikallisliikenne ei toiminut kuten piti. Ysiluokkalainen Ruben Mkrtumyan on saanut luvan olla pois koulupäivän viimeiseltä tunnilta.