# data[].attributes.headline
За бистре главице

# data[].attributes.subject
За бистре главице

# data[].attributes.headline
Збирка задатака са решењима

# data[].attributes.subject
Збирка задатака са решењима

# data[].attributes.headline
Решавање проблемских задатака методом математичких  теразија

# data[].attributes.subject
Решавање проблемских задатака методом математичких  теразија

# data[].attributes.attachment_link.title
Решавање-проблема-коришћењем-математичких-теразија

# data[].attributes.headline
Решавање проблемских задатака израчунавањем

# data[].attributes.subject
Решавање проблемских задатака израчунавањем

# data[].attributes.attachment_link.title
Решавање-проблема-израчунавањем

# data[].attributes.headline
Занимљиви изрази

# data[].attributes.subject
Занимљиви изрази

# data[].attributes.attachment_link.title
Додатна-настава-математике-за-ученике-основне-школе-4.1.

# data[].attributes.headline
Математичка укрштеница-задаци

# data[].attributes.subject
Математичка укрштеница-задаци

# data[].attributes.headline
Математичкаукрштеница

# data[].attributes.subject
Математичкаукрштеница

# data[].attributes.headline
Магични  квадрати-задаци

# data[].attributes.subject
Магични  квадрати-задаци

# data[].attributes.headline
Магични квадрат

# data[].attributes.subject
Магични квадрат

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Obrazovni kanal - Sladjan Petrovic Djusa

# data[].attributes.attachment_link.title
Magicni kvadrat i magicni trougao -dodatna nastava iz matematike - III i IV razred - I deo-by Djusa

# data[].attributes.attachment_link.title
Kako Pravilno Koristiti Vijaču: Ponajbolji Trening Rekvizit Za Top Formu

# data[].attributes.headline
Добрица Ерић

# data[].attributes.subject
Добрица Ерић

# data[].attributes.attachment_link.description
Биљни и животињски свет Србије је разноврстан. Међусобним дејством климе, рељефа, воде и земљишта, а касније и људи, развиле су се различите биљне заједнице ко…

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
Biljni i zivotinjski svet from Tatjana Cakic

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ugrožene biljke i životinje u Srbiji

Download Now

Download to read offline and view in fullscreen.

Read more

profesor biologije at V ekonomska skola '' Rakovica''; Ekonomska skola ''Nada Dimic''

1. 1. Угрожене врсте животиња у Србији

2. 2. Одређеном броју животиња прети истребљење зато што не могу да испрате токове на планети који се мењају интервенцијом човека. Многе врсте су већ неповратно изгубљене, уколико човек ништа не предузме, многе преостале врсте животиња следиће њихов пут.

3. 3. Узроци нестајања врста: 1.Уништавање станишта~настаје као последица: -ширења насeља -повећања пољопривредних површина -крчење и сеча шума -исушавање мочвара и влажних станишта -загађивање (депоније и др.)

4. 4. 2.Лов и криволов Неки људи лове зато што уживају у убијању животиња, док други убијају зато што им је то једини начин да себи створе услове за живот. Најсигурнији начин заштите животиња од претераног лова јесте забрана лова. Многе угрожене врсте заштићене су строгим законима, међутим, законски прописи се често крше од стране ловокрадица.

5. 5. * У Србији живи 429 животињских врста за које се верује да су на прагу исребљења. Под протекторатом државе налази се 273 врста птица, 66 врста сисара, 41 врста бескичмењака и 15 врста риба. Према Уредби о заштити природних реткости оне су стављене под најстрожи степен.

6. 6. * Као и већина земаља у свету, и Србија има своју „Црвену књигу", са пописом животиња којима прети изумирање. Поменута листа редовно се ажурира. На глобалном нивоу формирана је „Црна књига", која бележи више хиљада врста које је човек, нажалост, заувек уништио. Србија је свој допринос овој књизи дала са 4 врсте, које су живеле на нашим просторима, али их више нема.

7. 7. * Црвена књига је посебан списак у коме се налази листа скоро исчезлих и крајње угрожених врста биљног и животињског света једне земље. * Црна књига је листа врста које су потпуно нестале са подручја једне земље

8. 8. * Ретке и заштићене животињске врсте у нашој земљи су: видра (Lat. Lutra lutra) * Видра, обична видра, речна видра, европска или евроазијска видра је врста из породице куна, изузетно прилагођена животу у слаткој води. Познате су као веома вешти пливачи.

9. 9. * Видре су некад ловљене због свог крзна, које се сматрало скупоценим, али су их убијали и рибари да им не би чиниле конкуренцију. Упркос томе, њихов број се није смањивао током година. Међутим, крајем 1950.-их година је дошло до великог смањења њиховог броја због загађивања вода пестицидима (ОЦ и ПЦБ). Тај отров је загађивао њихово природно окружење, а и накупљао се у рибама које видре једу, тако да је велики број видри на тај начин угинуо.

10. 10. Слепи мишеви(Chiroptera) Бубамара (Lat. Coccinellidae) Јеленак(Lat. Lucanus cervus),

11. 11. Шарени твор * Шарени твор се од обичног твора разликује по томе што нема белу пругу на леђима, већ су му леђа прекривена жутом длаком са црвенкастим или браон пегама. Не види најбоље, али зато има одлично чуло мириса. Веома је брз и спретан. Углавном се храни глодарима, али и малим птицама и воћем. У нашој земљи се налази у источној Србији, на Пештеру и на Копаонику. Шарени твор је угрожен зато што људи места где он живи претварају у њиве и прскају их бројним отровима.

12. 12. * Речни рак(lat.Astacus astacus) Ластин репак (lat.Papilio machaon) Вилински коњици (lat. Odonata)

13. 13. * Балкански рис (Lynx lynx martinoi) је подврста обичног риса. То је највећа мачка у Европи. Као подврсту га је описао Мирић 1978. године. ДНК анализом из 2005, потврђено је да се ради о засебној подврсти. Национални је симбол Македоније и налази се на кованици од 5 денара. * Процењује се да је данас остало мање од 100 јединки балканског риса. Највише га има у западном делу Македоније и источној Албанији. У Црној Гори и јужној Србији је веома редак, а може се наћи само на Проклетијама и Шар планини. Укрштање са бројнијим карпатским рисом може да убрза његово изумирање.

14. 14. * Лабуд (lat. Cygnini sp.) Јазавац (lat.Meles meles) * Јеж (lat.Erinaceidae)

15. 15. * Одређене врсте рода * Аполонов лептир (lat. Parnassius apollo)

16. 16. * Пух (lat. Glis glis) је врста ситног ноћног глодара, једина у истоименом роду (Glis). Настањује континентални део Европе, као и већа медитеранска острва (Корзика, Сардинија, Сицилија, Крит, Крф), а у Азији ареал се простире до севера Ирана. Постојање популације пухова у Енглеској је резултат интродукције почетком 20. века. Током зимског сна пухови леже на боку (ређе на леђима), увијени попут клупка.

17. 17. * У време античког Рима, пухови су били узгајани ради коришћења у исхрани људи. И данас се сматрају посластицом у Словенији. Значај пухова за човека данас углавном лежи у уништавању летина бројног воћа, због чега га сматрају штеточином. Величине популација пухова су смањене, већином услед уништавања њихових природних станишта (листопадних шума), те се данас пухови сматрају скоро угроженом врстом.

18. 18. * Црни даждевњак (lat. Salamandra atra) * * Патка њорка(lat.Aythya nyroca)

19. 19. * Орао крсташ (lat.Aquila heliaca) Ова птица насељава степска, шумостепска и полупустињска станишта. Некада бројан у свом ареалу, због интезивиране пољопривреде, сече шума и замирања пашарења, орао крсташ је остао без места за гнежђење и без станишта свог плена. Поред наведеног, неретки су случајеви тровања и убијања од стране ловаца. До недавно је био на граници опстанка у Европи, али је захваљујући интензивној заштити у Словачкој и Мађарској, његоваја бројност поново почела да расте. Сматра се да у панонском басену има око 230 парова од којих у Србији свега четири. Код нас се зна за три пара на Фрушкој гори и за један на Пашњацима велике дропље. Поред панонске популације постоји и популација у Бугарској и Македонији где се гнезди између 80 и 100 парова.

20. 20. Белонокта ветрушка Велика дропља (lat.Otis tarda)

21. 21. * Прдавац (lat.Crex crex) * У целој Европи бројност му опада и прети му изумирање. Прдавац се размножава у пољима, травнатим подручијима и степама Евроазијског континента. Скрива се у трави, добро камуфлирана својим пругастим светлосмеђим перјем. Храни се инсектима и другим ситним животињама. Ширење пољопрвиредних површина допринело је уништавању станишта и нестајању ове степске птице. Велике, савремене пољопривредне машине које озлеђују или усмрћују многе пољске животиње, опасне су и за прдавце. Прдавац је веома ретка птица и налази се на листи угрожених врста света. На подручју јужнословенских земаља ова ретка гнездарица заштићена је законом.

22. 22. Велики тетреб (Phasianidae) Белоглави суп (lat.Gyps fulvus) и друге.

23. 23. * Степски соко (lat.Falco cherrug) * Степски соко (банатски соко) насељава само југоисточну и делом средњу Европу.Степски соко може се препознати по боји горњег дела тела, скоро као код женке ветрушке, светло теме, слаба заусна пруга заједно са неиспруганим средишњим репним перјем, бочно перје је попрскано, не пругасто. Има тамније смеђа леђа и изразито је попрскан са доње стране, он је упечатљиво велик, у активном лету изгледа уочљиво већи и тежи од сивог сокола. Распон крила му је 105-125 цм, а дугачак је 47-55 цм у просеку.Скоро исто крупан као артички соко ловац, али сав у светлосмеђим тоновима. Поред птица лови и сисаре, нарочито текунице. Леже у гнездима гавранова, врана, па чак и орлова, било да су напуштена или он сам отера власника. Веома је редак и угрожен.

24. 24. Магдалена Станковић I3

# data[].attributes.attachment_link.title
Угрожене врсте у Србији

# data[].attributes.attachment_link.description
Ugrožene biljke i životinje u Srbiji Download Now Download to read offline and view in fullscreen. Read more profesor biologije at V ekonomska skola '' Rakovica''; Ekonomska skola ''Nada Dimic'' 1. Угрожене врсте животиња у Србији 2. Одређеном броју животиња прети истребљење зато што не могу да испрате токове на планети који се мењају интервенцијом човека.

# data[].attributes.attachment_caption
Lesi se vraća kući by Alenka62 on Genially

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lesi se vraća kući

Erik Najt

Lesi se dopadala i vojvodi od Rudlinga, takođe velikom ljubitelju pasa, koji je nudio veliki novac da je kupi. Ali otac Sam je odbijao da je proda. Međutim, kada su naišle teške godine i kada je ostao bez posla, Sam je bio prinuđen da je teška srca, za dobar novac, proda vojvodi.

Prodaja je najteže pala Lesi i dečaku Džou sa kojim je bila nerazdvojna. Ne želeći novog vlasnika, Lesi je čak tri puta bežala od vojvode i dolazila pred školu da čeka dečaka. Dečak se radovao njenom povratku ali su njegovi roditelji bili primorani da je vrate nazad jer su smatrali da nije pošteno zadržati psa kojeg su prodali.

Nakon trećeg bekstva, vojvoda odvodi Lesi na svoje imanje u Gornjoj Škotskoj, koja je izlazila čak na Severno more i bila udaljena stotinama milja od sela. Tamo je pripremao za sajam pasa, verujući da se neće usuditi da pobegne. Ali jednom dok su je šetali, Lesi je pred vojvodinim očima pobegla.

Lesi je bila ženka škotskog ovčara, najlepši pas u selu Grinal Bridž, kojoj su se tamo svi divili, jer su stanovnici tog mesta mnogo voleli i cenili pse. Ona je pripadala siromašnoj porodici Sama Karakloa, gde je bila omiljena ljubimica njegovog sina Džoa. Bila je poznata po tome što je svakog dana, tačno u četiri sata, čekala dečaka ispred škole.

Došla je zima, Lesi je na svom putu morala da se probija kroz sneg koji je bio viši od nje. Na kraju je ipak nekako došla do cilja i pojavila se u školskom dvorištu. Na svom putu, zaobilazeći razne prepreke prešla je oko hiljadu milja. Kada je dečak Džo ugledao, nije mogao da veruje da ne sanja. Bila je u strašno lošem stanju, bolesna i iznemogla da je morao na rukama odneti kući. Otac i majka su rekli da je Lesi dobila zapaljenje pluća. Odmah su počeli da je leče, dajući poslednji novac za sastojke od kojih su napravili sirup za lečenje. Davali su ga Lesi, i posle nekoliko dana neizvesnosti i bolovanja, on je počela da se oseća bolje, dok nije sasvim ozdravila.

Na svom putu Lesi se pridružuje čoveku koji se zvao Rauli Palmer. On je bio trgovac grnčarijom, koji je sa konjskim kolima išao od mesta do mesta, i prodavao lonce i šerpe napravljene od gline. Rauli Palmer je bio veseo i dobroćudan čovek, koji je voleo i poznavao pse, tako da se brzo sprijateljio sa Lesi i redovno je hranio. Pošto je i on išao prema jugu, Lesi je išla za njegovim kolima, prateći ga po mestima u kojima je prodavao svoju robu. Jedne noći, Raulija su napala dvojica razbojnika da ga opljačkaju. Dok se on pokušavao braniti, na razbojnike se ustremila i Lesi, koja ih je ujedala za noge sve dok nisu pobegli. Nakon toga, Lesi i Rauli su još neko vreme putovali zajedno a onda se rastali, jer se Rauli vratio svojoj kući a Lesi nastavila put prema jugu.

Lesi je iz Škotske prešla u Gornju Englesku i nastavila dalje ka jugu. Jedne noći udarila je jaka oluja koja je savladala i oborila u jarak. Tu je pronalaze i spašavaju jedan starac i starica. Oni su je hranili dok se oporavila a zatim je usvojili i dali joj ime Sama. Ali kada je ozdravila, Lesi je ponovo počela da tuguje za dečakom i njenim ranijim domom. Starac i starica su primetili kako je zbog nečega postala tužna i ne želeći da stalno bude takva, teška srca su se oprostili sa njom i pustili je da nastavi svojim putem.

Idući prema jugu, Lesi je iz Gornje Škotske prešla u Donju Škotsku. Tu je bilo manje divljine u kojoj je lovila hranu a više ljudskih naselja. Zbog toga je morala da svraća u naselja, gde se hranila otpacima od hrane ili bi je poneko milostivo nahranio. Već je postala zapuštena i izmučena putem da su mnogi ljudi uplašili se da je zaražena besnilom. Zbog toga su je u jednom mestu uhvatili šinteri i odveli u kafileriju. Međutim, tamo im se Lesi iznenada otrgla i jureći kroz opštinsku zgradu (u kojoj se nalazila kafilerija), utrčala u sudnicu u kojoj je nastao urnebes. Na kraju je, sa velike visine, iskočila kroz prozor sudnice i pobegla.

Idući dalje, Lesi je jedne noći uletela u zamku, koju su postavila dvojica ljudi, kako bi pobili krvločne pse lutalice, koji su noću klali njihove ovce i jagnjad. Misleći da im ona čini štetu, jedan čovek je pucao iz puške i metkom okrznuo Lesi. Ona se dala u beg ali su onda oni pustili svoja dva psa da je jure. Kada su je sustigli, Lesi je otpočela borbu sa njima. Lesi se hrabro borila i oduprela napadima dvojice pasa ali su već bili pristigli i ljudi koji su je jurili. Iako su želeli da je ubiju kao štetočinu, jedan od njih, koji je imao pušku, sažalio se na nju i rekavši da mu je puška prazna, pustio je da ode dalje.

Obilazeći dugim okolnim putem jezero, počela je da gubi snagu, jedna šapu joj je bila povređena trnom koji je bio zaboden u nju, a na kraju se i razbolela od iznemoglosti. Morala je da se zaustavi i nekoliko dana odleži sklupčana dok bolest nije prošla. Nakon što se oporavila, nastavila je dalje.

Lesi je naučila i da treba da se čuva nepoznatih ljudi. Dok je išla kroz nepoznate krajeve, oni i domaći psi su je jurili da je uhvate ili da je povrede. Ali ona je uspela im umaći, nastavljajući svojim putem prema jugu i selu Grinal Bridž, vođena samo svojim psećim instiktom, zaobilazeći ljudska naselja. Zatim je došla do velikog jezera, preko koga nije mogla preći na drugu stranu, tako da je morala obilaziti ga njegovom više od stotinu kilometara dugom obalom.

Lesi se odmah uputila da se vrati u Grinal Bridž, dečaku Džou i njegovoj porodici. Vođena samo psećim instiktom za orjentaciju, krenula je na jug. Nije znala koliko je dugačak i opasan put bio ispred nje ali je hrabro krenula nazad. Prvo što je tom putu morala da nauči, bilo je da sebi ulovi hranu jer su je do tada uvek hranili vlasnici. Zahvaljujući lovačkom daru koji imaju psi, brzo je naučila da lovi zečeve i kuniće, tako da je od tada sama pronalazila hranu.

Na vojvodinom imanju, Džo-ova porodica je živela lepo. Otac je imao posao i nisu više živeli u siromaštvu. Od kada se Lesi vratila, vratila se i sreća za njihovu porodicu. A Lesi se uskoro oštenila i donela na svet sedmoro malih štenadi.

Da se Lesi vratila, čuo je i vojvoda od Rudlinga, od koga je ona pobegla i tražio da vidi svog psa. Da bi zavarao vojvodu, Džo-ov otac je učinio izgled Lesi toliko ružnim, da je on nije mogao prepoznati. Vojvoda je rekao da ne prepozanje tog psa ali je po njenim, od dalekog puta ispucalim šapama, shvatio da je to ipak ona. Na kraju se poslužio lukavstvom: Pozvao je Džo-ovog oca da vodi njegovu štenaru za platu i smeštaj na njegovom imanju. Na taj način je dobio dobrog odgajivača pasa a ujedno je i Lesi bila ponovo kod njega.

Knjiga je napisana 1940. godine, a do danas je prevedena na brojne svetske jezike i u toliko puno izdanja da je tačan broj nemoguće reći. To nam govori koliko je ova dirljiva knjiga o vernom psu popularna.Prema istoimenoj knjizi snimljen i je film koji je isto tako stekao popularnost među decom širomm sveta. Ime Lesi postalo je sinonim za škotskog ovčara i bilo je gotovo nemoguće naći škotskog ovčara koji se ne zove Lesi.Mesto radnje: cela Engleska, ali početak i kraj romana događaju se u piščevom rodnom kraju, JorkširuVreme radnje: od sredine leta jedne godine do zimeTema dela: odlazak Lesi od kuće i pronalazak puta natrag kućiIdeja dela: Pravi drugovi uvek nađu put natrag jedan drugome.Ovo je jedna neverovatna priča o prijateljstvu i vernosti psa prema dečaku uz kojeg je odgajan.Glavni lik u ovoj knjizi je keruša Lesi, prekrasni primerak rase škotskog ovčara, kome su se divili svi u mestu zvanom Grinal Bridž, koje se nalazilo u engleskoj pokrajini Jorkšir. Ona je pripadala siromašnoj porodici Sama Karakloa, gde je bila omiljena ljubimica njegovog sina Džoa.Zbog siromaštva u kome se nalazio, otac je bio primoran da proda Lesi bogatom vojvodi od Rudlinga i tako rastavi Lesi od dečaka.Sa prodajom se nisu mogli pomiriti ni dečak, ni pas, koji su do tada bili nerazdvojni. Lesi uspeva da tri puta pobegne od novog vlasnika ali je on, potom, odvodi daleko u Škotsku, toliko daleko da veruje kako odatle nikada neće moći pobeći.Ipak, Lesi ne odustaje od povratka kući. Ona ponovo beži a ispred je očekuje dugačak put, pun avantura i opasnosti.Suština ove knjige je vernost psa prema onome ko ga voli. Iz knjige se može mnogo naučiti o psima i njihovom ponašanju a takođe je prikazan i ljudski svet viđen očima psa.

Likovi: Džo, Sem, Lesi, vojvodaAnaliza likovaDžo Karaklo - dobrodušan i skroman dečak koji je dane provodio u igri sa svojom najboljom drugaricom Lesi, dok ona nije prodana. Svaki put kad bi se Lesi vratila, davao bi sve od sebe da nagovori roditelje da je zadrže.„Lesi je za njega bilo jedino sjajno svetlo usred jednoličnog tamnog sveta. Bila mu je drugarica s kojom je mogao da razgovara dok su ostali govorili samo ono što bi trebali osećati, a ne ono što su zaista osećali."Trebalo mu je mnogo vremena da preboli odlazak Lesi, ali ljubav se nije smanjila. Kada mu se vratila, nakon što je prešla hiljade milja, voleo ju je jednako kao pre.„Lesi je skakutala oko Džoa, a oči su joj svetlile. Dečak i pas, sunce i livada zajedno su razgovarali jezikom koji je ličio na pesmu."Sem Karaklo - strog, ali pravedan čovek. Bivši rudar i najbolji trener pasa u Jorkširu. Veruje da se iz siromaštva može izvući radom i najviše ceni poštenje.„- Vidiš, Džo, pokatkad, iako živi u oskudici, on se baš tada bori - više nego ikada - ostati pošten, jer je to još jedino šta mu preostaje. I na taj način on i uspeva da ostane pošten. O - čudna je stvar to poštenje! Ne postoje dva puta koji vode do njega - postoji samo jedan. Treba biti ispravan! Treba biti pošten? Shvaćaš li ti to, Džo?"Lesi - škotska ovčarka Sema Karakloa. Verna i odana, disciplinovana i elegantna, ali pre svega puna ljubavi prema dečaku. Unutarnji „sat" vodio ju je hiljadama milja. Imala je svoj instinkt i želju (ili potrebu) da dođe po dečaka u školu. U tome ništa nije moglo da je zaustavi.„No ako nada može da zamre u čoveku, ne znači da to mora biti slučaj i kod životinja; dokle god živi, ona se nada i veruje..."Vojvoda od Radlinga - star i čangrizav čovek kojeg može da oraspoloži samo njegova unuka Prisila. Misli da je sve bilo bolje pre i da današnje generacije nisu kako treba. Tri godine se borio da dobije Lesi, ali je na kraju ipak pustio da ostane s vlasnicima koje voli.

Nacrtaj Lesi prateći korake!

Erik NajtErik Najt bio je engleski pisac i scenarista. Rođen je 1897. godine u Jorkširu u Engleskoj. Bio je treći od četvorice sinova u porodici Najt. Rođen je u bogatoj porodici, ali njegov otac je ubijen kada je Erik imao tri godine, pa je njegova majka morala da ide u Rusiju kako bi prehranila porodicu. Erik se još kao mladić preselio u Ameriku.Tokom Prvog svetskog rata bio je vojnik u kanadskoj armiji, a tokom Drugog svetskog rata borio se na strani američke vojske, gdje je imao čin majora. Neposredno pre smrti, tačnije 1942. godine preuzeo je američko državljanstvo.Iako je napisao brojne romane koji su doprineli njegovoj popularnosti, ipak je najviše upamćen njegov dirljivi roman Lesi se vraća kući.Erik Najt je umro u Americi u padu aviona 1943. godine.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lesi se vraća kući by Alenka62 on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
Lesi se vraća kući Erik Najt Lesi se dopadala i vojvodi od Rudlinga, takođe velikom ljubitelju pasa, koji je nudio veliki novac da je kupi. Ali otac Sam je odbijao da je proda. Međutim, kada su naišle teške godine i kada je ostao bez posla, Sam je bio prinuđen da je teška srca, za dobar novac, proda vojvodi.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Create better lessons quicker

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1) glagoli su a) promenjiva vrsta reči b) nepromenjiva vrsta reci 2) Ana je uradila domaci. a) glagol je Ana b) glagol je uradila 3) glagoli označavaju a) radnju,stanje i zbivanje b) imena gradova,ulica i bića 4) 1. lice jednine je: a) Ja b) Ti c) On 5) 3. lice množine je: a) Oni,One,Ona b) Ja c) Ti 6) Milan trči . a) glagol je trči b) glagol je Milan 7) Kiša sipi i vetar duva. a) glagol b) imenica c) pridev d) zamenica 8) grmi a) glagol b) imenica c) pridev 9) Marina šeta svog psa. a) glagol b) pridev c) imenica 10) Marko trči po parku. a) glagol b) imenica 11) spavati a) stanje b) zbivanje c) radnja 12) futur je: a) buduće vreme b) prošlo vreme c) sadašnje vreme 13) perfekat je: a) prošlo vreme b) sadašnje vreme c) buduće vreme 14) plače je: a) stanje b) zbivanje c) radnja 15) 2. lice množine je: a) Vi b) Ti c) Mi 16) glagol kuvati u futuru u drugom licu množine je: a) Ja kuvam. b) Mi smo kuvali c) Vi ćete kuvati

# data[].attributes.attachment_link.description
1) glagoli su a) promenjiva vrsta reči b) nepromenjiva vrsta reci 2) Ana je uradila domaci. a) glagol je Ana b) glagol je uradila 3) glagoli označavaju a) radnju,stanje i zbivanje b) imena gradova,ulica i bića 4) 1. lice jednine je: a) Ja b) Ti c) On 5) 3.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Осмислите боља предавања брже

# data[].attributes.attachment_link.title
Национални паркови Србије

# data[].attributes.attachment_link.description
Национални парк Фрушка гора, Национални парк Ђердап, Национални парк Копаоник, Национални парк Шар - планина, Национални парк Тара.

# data[].attributes.headline
Ugrožene biljne i životinjske vrste u Srbiji

# data[].attributes.subject
Ugrožene biljne i životinjske vrste u Srbiji

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Осмислите боља предавања брже

# data[].attributes.attachment_link.title
Заштићена подручја Србије

# data[].attributes.attachment_link.description
Перетащите элементы в их правильный порядок.. НАЦИОНАЛНИ ПАРКОВИ, ПАРКОВИ ПРИРОДЕ, РЕЗЕРВАТИ ПРИРОДЕ, СПОМЕНИЦИ ПРИРОДЕ.

# data[].attributes.body
Proveri da li znaš

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Осмислите боља предавања брже

# data[].attributes.attachment_link.description
храст, јасен, липа, буква - ЛИСТОПАДНА ШУМА , буква, јела, бор - МЕШОВИТА ШУМА, јела, смрча, оморика, бор - ЧЕТИНАРСКА ШУМА.

# data[].attributes.headline
Da se podsetimo šta smo učili prošle godine

# data[].attributes.subject
Da se podsetimo šta smo učili prošle godine

# data[].attributes.body
Sve ovo u kvizu je jako potrebno da znaš. Na to ć se nadovezati sve lekcije koje učiš iz prirode, kao i od petog razreda geografija. Potrudi se da sve ovo zapamtiš

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Осмислите боља предавања брже

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1) Место на којем стојимо и посматрамо околину је a) видик b) стојиште c) узвишење 2) Видик је a) све оно што видимо или што обухвата наш поглед. b) је место са кога посматрамо околину. c) већи ако нам је стијиште високо. 3) Видикова линија или хоризонт је a) граница до које допире наш поглед. b) то је она линија где нам се чини да се земља и небо спајају. c) замишљена линија по којој се тела крећу. 4) Оријентација је a) кретање. b) знати на коју страну треба да кренеш да би стигао на одредиште. c) сналажење у простору. 5) Главне стране света су: a) исток, запад, север и југ. b) југозапад, исток и југ. c) север, исток, југ, запад и друге... 6) Споредне стране света су: a) североисток, северозапад, југоисток и југозапад. b) северојуг, западоисток, западосевер и североисток. 7) У природи се можемо оријентисати помоћу (означи тачне одговоре): a) сунца b) северњаче c) глобуса d) маховине на стаблима e) годова на дрврту f) мравињака 8) Означи тачну тврдњу. a) Када видимо да је кора дрвећа сa једне стране обрасла маховином,онда је у том правцу север. b) Исток је страна света одакле се ујутро Сунце појављује-излази. c) Чини нам се да оно лагано путује небом,па га у подне видимо на северу. d) Предвече Сунце залази на западу,а наша сенка пада ка истоку. e) Наша сенка никада не пада на север. f) Наша сенка никада не пада на југ. 9) На којој страни света мрави обично граде мравињак? a) с јужне стране дрвета или камена... b) с северне стране дрвета или камена... 10) Некад су се морнари и рибари оријентисали према звезди Северњачи. Звали су је a) Стела Марис или Поларна звезда b) Велика и Мала кола c) Велики медвед и Мали медвед. 11) Означи тачне тврдње. a) Компас је звезда помоћу које се оријентишемо ноћу. b) Годови су кружне линије на пању које одређују колико је дрво имало година.Сваке године стабло добије по један нови круг. c) Ако на пању пронађеш годове и страну на којој је размак између годова мањи то је северна страна пања.То значи да је у том правцу север. d) Компас треба држати усправно. e) GPS је уређај који прима сигнале преко сателита и прецизно одређује наш положај. 12) Делови компаса су (означи одговарајуће): a) магнетна игла. b) казаљке c) осовина, стубић игле. d) застакљена кутија на којој су нацртане све 4 стране света. 13) Означи тачно обележене енглеским словима стране света. a) N север b) W запад c) Е југ d) S исток 14) Компас трба држати водоравно на длану.Када се игла умири њена главна означена страна показује север.Кутију треба окренути тако да се ознака N поклопи са страном игле која показује север. Да ли је тачно? a) ДА b) НЕ 15) Коме је на послу неопходан компас (означи) ? a) учитељу b) морнару c) пилоту d) планинару e) истраживачу f) лекару 16) Дивље патке и ждралови у јесен се селе на југ. У ком правцу се селе у пролеће? a) запад b) север c) исток 17) Можемо се оријентисати по појавама у друштву. Означи тачне одговоре. a) по гробовима b) по олтарима у црквама c) појаве у друштву су прецизни инструменти. 18) Шта је план града? a) План је стваран приказ објеката који нам помаже у сналажењу. b) План је једноставан умањен цртеж објеката гледаних одозго c) План насеља или града је умањен приказ насеља или града на коме су улице, зграде, важни објекти приказани договореним знацима - симболима. 19) План града издељен је на: a) исте кругове. b) исте квадрате. 20) Легенда: a) је објашњење објеката, симбола, линија, боја на плану или географској карти. b) је списак улица који је на полеђини плана града. c) нам омогућава да се лакше разумемо план или географску карту. 21) Шта је размера? a) Размерa је однос растојања на цртежу и стварне величине у природи. b) Размера је растојање између два објекта. 22) Означи тачне тврдње: a) План је подељен на редове и колоне које образују квадратну мрежу. b) Сви планови нису издељени квадратном мрежом. c) На плану редови су означени словима, а колоне бројевима. d) На полеђини сваког плана дат је списак улица по азбучном или абецедном реду. Уз назив сваке улице уписани су број и слово квадрата који означавају где се та улица налази у плану. 23) Географска карта a) је умањен приказ дела Земљине површине. b) је умањен приказ насеља. c) служи за приказивање већих простора, државе, континента или света. 24) За представљање разних објеката на карти користе се: a) занимљиви и јединствени објекти и боје. b) картографске боје и картографски знаци. c) картографске боје које представљају рељеф и воде. d) и картографски знаци који се налазе се у размери. 25) Где се налазе стране света на географској карти? a) На свим географским картама горња ивица налази се у правцу севера, доња ивица је у правцу југа, десна у правцу истока, а лева - запада. b) То није важно, можемо се обележити како желимо. c) Како ће бити обележене стране света на карти зависи од тога где се налазимо. 26) Државна граница је обележена a) зеленом бојом. b) црном бојом. c) црвеном бојом. 27) Означи шта је све потребно да би разумели географску карту: a) размер b) рам (оквир) c) квадратна мрежа d) легенда (тумач картографских знакова и боја) e) називи улица и тргова на полеђини 28) Рељеф је a) приказ земљине површине. b) изглед земљишта неког краја, а чине га сва узвишења, удубљења и равнине. 29) Означи узвишења од најнижег до највишег: a) брежуљак, брег, брдо и планина. b) брег, брежуљак, брдо, планина. c) планина, брдо, брег и брежуљак. 30) Означи тачне тврдње: a) Планина је узвишење изнад 500m надморске висине. b) Брдо је узвишење до 200m надморске висине. 31) Кањон је a) широка речна долина. b) дубоко и уско удубљење које је пресекла река. 32) Кроз планинске пределе неке реке усеку удубљења са високим и стрмим сранама, то су a) кањони. b) клисуре. 33) Котлине су a) равнице окружене планинама. b) Лесковачка, Врањска, Сокобањска и Пожешка. c) равнице у долини река. 34) У равнице спадају: a) низије b) висоравни c) котлине d) клисуре e) кањони f) долине 35) Наша највећа низија део Панонске низије и налази се на северу Србије, у Војводини. a) не b) да 36) Ђердапска клисура је створила река a) Дрина. b) Тиса. c) Дунав. 37) Какви облици рељефа чине твој крај? a) Живим у равничарском крају. Најближе веће узвишење је Фрушка гора и Вршачки брег. b) Мој крај је брдски. c) Живим у планинском крају. 38) У војвођанској равници постоје a) Делиблатска и Суботичка пешчара. b) Ђердапска клисура и Авала. 39) Баре су a) велико и дубоко удубљење испуњено бистром текућом водом. b) стајаће воде. Плитка удубљења испуњена мутном водом која у сушном периоду често пресуше. c) Царска и Обедска бара. Оне су специјални резервати природе. 40) Шта је Слано копово? a) Слано копово је специјални резерват природе у атару Новог Бечеја. b) Слано копово је једна од последњих очуваних сланих мочвара у Србији. c) Бара у близини Новог Бечеја.

# data[].attributes.attachment_link.title
Рељеф, воде и оријентација

# data[].attributes.attachment_link.description
1) Место на којем стојимо и посматрамо околину је a) видик b) стојиште c) узвишење 2) Видик је a) све оно што видимо или што обухвата наш поглед. b) је место са кога посматрамо околину. c) већи ако нам је стијиште високо. 3) Видикова линија или хоризонт је a) граница до које допире наш поглед.

# data[].attributes.attachment_link.title
Рељеф Србије

# data[].attributes.attachment_link.description
Labelled diagram - Drag and drop the pins to their correct place on the image.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Осмислите боља предавања брже

# data[].attributes.attachment_link.title
Рељеф Србије - равнице

# data[].attributes.attachment_link.description
Prevuci oznake na odgovarajuće mesto na slici.. Панонска низија, Мачва, Стиг, Влашка низија, Поморавље, Посавина.

# data[].attributes.attachment_caption
Воде Републике Србије by Učiteljica Marina Đurđević on Genially

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
воде републике србије

IV разред

Start

Сјеничко, Златарско, Зворничко језеро

Дунав, Тиса, Сава

Све реке су велике.

1. Три највеће реке у Србији су...?

ТАЧНО

Дунав, Тиса, Сава

2. Које реке протичу целим својим током кроз Србију?

Западна Морава и Велика Морава целим својим током протичу кроз Србију.

Само равничарске реке.

Само планинске реке.

Западна Морава и Велика Морава целим својим током протичу кроз Србију.

ТАЧНО

3. По чему се разликују равничарске и планинске реке?

Равничарске реке су брзе, а планинске реке су споре.

Равничарске реке споро теку, а планинске су брзе.

Равничарске реке споро теку, а планинске су брзе.

ТАЧНО

4. Којим сливовима припадају реке у Србији?

Црноморском сливу

Јадранском и Егејском сливу

Црноморском, Егејском и Јадранском сливу

Црноморском, Егејском и Јадранском сливу

ТАЧНО

5.Кроз нашу државу тече друга река по дужини у Европи. То је река...?

Дунав

Дрина

Бели Дрим

ТАЧНО

Дунав

6.Језера делимо на...?

Природна и вештачка

Градска и сеоска

ТАЧНО

Језера делимо на природна и вештачка.

7. У којој области Србије има више бања?

УНИЗИЈСКОЈ ОБЛАСТИ

УБРДСКО-ПЛАНИНСКОЈ ОБЛАСТИ

ТАЧНО

Највише бања има у брдско-планинској области.

браво

Играј поново, ако желиш!

СТАРТУЈ ПОНОВО

Ниси тачно одговорио/одговорила на сва питања?Стартуј квиз поново!

# data[].attributes.attachment_link.title
Воде Републике Србије by Učiteljica Marina Đurđević on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
воде републике србије IV разред Start Сјеничко, Златарско, Зворничко језеро Дунав, Тиса, Сава Све реке су велике. 1. Три највеће реке у Србији су...? ТАЧНО Дунав, Тиса, Сава 2. Које реке протичу целим својим током кроз Србију? Западна Морава и Велика Морава целим својим током протичу кроз Србију. Само равничарске реке.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ликовна култура

У свету боја

Ивана Павковић

ОСНОВНЕ БОЈЕ

БОЈЕ

ИЗВЕДЕНЕБОЈЕ

Изведене боје се називају и секундарне боје.

Топле и хладне боје

Топле боје － црвена, наранџаста, жута и боје између

Хладне боје － зелена, плава, љубичаста и боје између.

- Додавањем топле боје хладној она постаје мање хладна и обрнуто﹒

-Топле боје приближавају и увећавају﹐ а хладне удаљују и смањују﹒

Примена топлих и хладних боја у радовима ученика II 4

Круг бојарадовиученикаII 4

Боје су свуда око нас

Ивана Павковић

# data[].attributes.attachment_link.title
Боје - Ивана Павковић by Ивана Павковић on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
Ликовна култура У свету боја Ивана Павковић ОСНОВНЕ БОЈЕ БОЈЕ ИЗВЕДЕНЕБОЈЕ Изведене боје се називају и секундарне боје. Топле и хладне боје Топле боје － црвена, наранџаста, жута и боје између Хладне боје － зелена, плава, љубичаста и боје између.

# data[].attributes.attachment_link.title
Множење двоцифреним бројем

# data[].attributes.headline
Множење двоцифреним бројем

# data[].attributes.subject
Множење двоцифреним бројем

# data[].attributes.attachment_link.description
Discover more about Pepeljuga ✌️ - Personalized

# data[].attributes.headline
Забавимо се, вежбајмо, научимо, направимо,..

# data[].attributes.subject
Забавимо се, вежбајмо, научимо, направимо,..

# data[].attributes.attachment_link.title
Забавимо се ...

# data[].attributes.attachment_link.description
View the interactive image by Dobrila Ćorović

# data[].attributes.body
Алат који пружа могућност да деца истраже музику и њене везе са науком, математиком, уметношћу и још много тога.

# data[].attributes.attachment_link.description
Music is for everyone. Play with simple experiments that let anyone, of any age, explore how music works.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Чиме се баве људи у Србији

ЦИЉ ЧАСА

Стандарди постигнућа

Презентација прати садржај Едукиног уџбеникаРадна свеска за 4. разред,Љиљане Вдовић и Бранке Матијевић.Задаци за вежбање налазе на страни 39.

Презентација прати садржај Едукиног уџбеника Природа и друштво за 4. разред,Љиљане Вдовић и Бранке Матијевић.Лекција којa се обрађује налази се на странама 66 и 67.

Циљеви и задаци часа: усвајање појма делатности; класификовање делатности; уочавање везе између географских одлика и природних богатстава и производних делатности људи у неком крају Србије.

1ПД.1.2.2. 1ПД.1.5.3.

Превуците слова на одговарајуће место како бисте добили називе привредних делатности у Србији.

Забави се на почетку часа

Рељеф, клима и природна богатства у великој мери одређују чиме ће се бавити људи неког краја.Рељеф Србије и клима која у њој влада погодују развоју пољопривреде. Пољопривреда је врста делатности која обухвата обраду земљишта ради гајења воћа, поврћа, житарица и индустријског биља, као и гајење домаћих животиња.Од целокупног земљишта у Србији већи део чини обрадиво и плодно тло.

Равничарски крајеви

брдско-планински крајеви

Ознака здраве хране на производим

Равничарски крајеви су погодни за гајење житарица и индустријског биља. Индустријске биљке (сунцокрет, шећерна репа и др.) јесу оне чијом се прерадом у фабрикама добијају одређени производи. Због велике количине сточне хране (детелина, луцерка и др.), у овим крајевима се гаје краве, свиње и разне врсте живине.

Брдско-планински крајеви погодују развоју воћарства, виноградарства и сточарства. Воће и виногради саде се на обронцима нижих планина. На вишим планинама налазе се пашњаци, па је развијено сточарство. На планинама се гаје краве, али за разлику од равничарских крајева, у већем броју се гаје и овце.

Да би се плодност земљишта побољшала, користе се разне врсте природних и вештачких ђубрива. То су материје које садрже хранљиве састојке неопходне за раст биљака. Природна настају прикупљањем животињског измета, а вештачка се праве у фабрикама и могу бити веома штетна ако се претерано користе.У Србији је потрошња ђубрива ниска и контролисана, што даје могућност за производњу здраве хране.Могућности Србије (оранице, ливаде и пашњаци) за развој пољопривреде нису довољно искоришћене.

Превуците називе делатности у одговарајући групу (крај у којем је претежно заступљена).

Забави се и провери своје знање

Погледај графикон, па одговори:Које три биљке се највише гаје у Србији?

кукуруз, шљиве и грожђе

пшеница, кукуруз и сунцокрет

шљиве, малине и грожђе

Равничарски крајеви

брдско-планински крајеви

У низијској области најразвијенија је производња хране, односно прехрамбена индустрија.

У брдско-планинској области развијено је шумарство и прерада дрвета, прехрамбена индустрија, односно прерада меса и млека, као и планински туризам.

Људи у Србији баве се и другим гранама привреде.

Који услови у брдско-планинским крајевима омогућују да се баш ове гране индустрије развијају?

гугл упитник

провери своје знање

Сада можеш лако да решиш задатке у Радној свесци, Љиљане Вдовић и Бранке Матијевић, на страни 39.

Додатни/домаћи задатак

Радна свеска за 4. разред,Љиљане Вдовић и Бранке МатијевићЗадаци за вежбање налази се на страни 39.

Присети се тачних одговора!

# data[].attributes.attachment_link.title
Чиме се баве људи у Србији by Milica Petrovic on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
Чиме се баве људи у Србији ЦИЉ ЧАСА Стандарди постигнућа Презентација прати садржај Едукиног уџбеникаРадна свеска за 4. разред,Љиљане Вдовић и Бранке Матијевић.Задаци за вежбање налазе на страни 39. Презентација прати садржај Едукиног уџбеника Природа и друштво за 4. разред,Љиљане Вдовић и Бранке Матијевић.Лекција којa се обрађује налази се на странама 66 и 67.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Livade i pašnjaci - prirodne životne zajednice

Priroda i društvo

start

Sadržaj

1. životna zajednica

2. livade i pašnjaci

3. po čemu se razlikuju

4. biljni svet

5. životinjski svet

6. značaj

Životne zajednice koje su se razvile samostalno, bez uticaja čoveka (šume, livade, pašnjake i bare) nazivamo PRIRODNE životne zajednice.

Prirodne životne zajednice

Livade su prirodna staništa na kojima rastu trave, druge zeljaste biljke i žive brojne životinje.Pašnjak je zemljište obraslo biljkama i služi za ispašu stoke.

Livade i pašnjaci

Pašnjaci su staništa na kojima pase stoka. Pašnjaci se ne kose jer ih životinje (krave, ovce) pasu i tako održavaju.

Po čemu se razlikuju

Livade su prirodna staništa koja održava čovek. Ljudi kose travu sa livada i slažu u plasteve. Tako osušenu travu (seno) koriste za ishranu domaćih životinja.

Biljni svet livada i pašnjaka

lIVADARKA

Na livadama i pašnjacima raste različito livadsko bilje.

Biljni svet livada i pašnjaka

POPINO PRASE

Na livadama i pašnjacima raste različito livadsko bilje.

znanje +

Divlji ječam, poznatiji kao popino prase, mišji ječam, jevrsta korova koji je vrlo raširen i uobičajen u našim krajevima.Ova biljka je opasna, jer se lako pričvrsti za dlaku ljubimca. Njegove semenke oko sebe imaju zaštitni sloj koji na sebi ima kukice. Problem nastaje kada se zabodu u kožu životinje. Ugao pod kojim se zakače za dlaku ili tkaninu onemogućuje ispadanje ili lako vađenje.

Biljni svet livada i pašnjaka

MASLAČAK

Na livadama i pašnjacima raste različito livadsko bilje.

znanje +

KOREN I LISTOVI MASLAČKAMaslačak sadrži brojne hranjive materije, a u svom korenu poseduje vitamineA, C, K i B, kao imineralepoputmagnezijuma,cinka,kalijumaikalcijuma. Različiti delovi biljke imaju dugu tradiciju u medicinskoj primeni.Takođe, odličan je izvor hranljivih materija, pošto je svaki deo biljkejestiv. Koren se obično peče ili kuva, koristi se i u čajevima. Listovi su odličan dodataksalatamaili drugim jelima koja zahtevaju zeleniš ili cvetove, mogu se jesti sirovi, kuvani ili se čak koriste za proizvodnju vina!

Biljni svet livada i pašnjaka

SRPAK

Na livadama i pašnjacima raste različito livadsko bilje.

Biljni svet livada i pašnjaka

LISIČINA

Na livadama i pašnjacima raste različito livadsko bilje.

znanje +

Više o lisičiniUsitnjeni listovi su stavljani na mesto zmijskog ugriza. Mlevene pržene semenke su se upotrebljavale za pripremu napitka poput kafe.Lisičina je važna biljka za razvoj jednog leptira koji se zove Stričkov šarenjak, čija ženka polaže jajašca na donju stranu stabljike.Slika leptira

Biljni svet livada i pašnjaka

KAMILICA

Ljudi skupljaju lekovito bilje od kojeg prave čajeve.

znanje +

Najlekovitiji su cvetovi sakupljeni u glavičaste cvasti. Sadrže eterično ulje koje im daje prijatan miris pa upotreba čaja od ove biljke, osim lekovitosti, predstavlja i pravo zadovoljstvo i osveženje. Kamilica je jedan od najstarijih lekova narodne medicine. Još davne 1570. godine o njenom lekovitom dejstvu Hieronimus Bok je zapisao: "Bez tog cveta, te sasvim obične kamilice, ne može se ništa postići jer nema korisnije lekovite biljke od cveta kamilice koju koristimo za sve bolesti"! U prirodi raste u blizini naselja, na napuštenim zemljištima, livadama, i uz puteve. Karakteristično je da podnosi zaslanjena zemljišta, pa se ta karakteristika može iskoristiti u setvi na slatinama koje u Vojvodini zauzimaju velike površine.

Biljni svet livada i pašnjaka

MAJČINA DUŠICA

Ljudi skupljaju lekovito bilje od kojeg prave čajeve.

znanje +

Majčina dušica za kašaljOvo je možda najcenjenija prednost ove biljke i u nekim zemljama (kao što je Nemačka na primer) majčina dušica je priznatlek protiv kašlja. Odlično ublažava sve probleme vezane za respiratorni sistem. Čisti začepljene diajne puteve i olakšavasimptome bronhitisa, ubrzava sazrevanje kašlja i potpomaže iskašljavanje, smanjuje iritacije i grebanje u grlu i ublažava simptome laringitisa.Protiv komaracaJoš jedan neobčan način da isprobate svojstva majčine dušice jeste da probate da se njome odbranite od komaraca.Studije su pokazale da oni baš i ne vole miris eteričnih ulja ove biljke. Isto tako, pokazalo se da nije dovoljno samo gajiti je u bašti ili saksiji.U ove svrhe, za odbranu od komaraca, potrebno je da uberete par listova i protrljate ih kako biste oslobodili eterična ulja.

Biljni svet livada i pašnjaka

HAJDUČKA TRAVA

Ljudi skupljaju lekovito bilje od kojeg prave čajeve.

znanje +

Hajdučka travaHajduci su ovu biljku stavljali na rane da brže zarastu, a danas se zna da Hajdučka trava pomaže u lečenju crevnih bolesti i bolesti želuca, povišenog krvnog pritiska i da sprečava stvaranje trombova. Malo je poznato da je, po predanju, još u Trojanskom ratu ovu biljku Ahil koristio za vidanje rana

Biljni svet livada i pašnjaka

BOKVICA

Ljudi skupljaju lekovito bilje od kojeg prave čajeve.

znanje +

Bokvicaje jedna od najsvestranijih i najdostupnijih lekovitih biljaka. Ženska bokvica (Plantago major) i muška bokvica(Plantago lanceolata) imaju gotovo isto lekovito dejstvo koje je poznato već hiljadama godina. Koristili su ih drevni grčki i kineski doktori, a u srednjovekovnim knjigamao lekovitom bilju tavrlo cenjena biljka se preporučivala za čak 24 različite bolesti.Obe vrste bokvice koriste se u narodnoj medicinikao losioni i napici za rešavanje problema na koži, na primer, svrbež i ispucala koža, posekotina ili drugih površinskih povreda, ugriza insekataili upale očiju. U unutarašnjoj upotrebi bokvica deluje kao blago sredstvo za iskašljavanje, a sluzi koje sadrži ublažavaju upale sluznice, pa je izvanredan lek protiv kašlja i bronhitisa.

Životinjski svet livada i pašnjaka

KRTICE

U zemljištu žive:

znanje +

Krtice postoje u raznim bojama. Mogu biti crne, krem, sive, narandžaste, bele i šarene.Krtice nisu slepe, ali vide jako slabo i ne raspoznaju boje. Mogu videti samo svetlost i pokrete. Za pronalazak hrane i drugih krtica koriste vid i miris.Krtice mogu da iskopaju pet metara za sat vremena.Imaju mogućnost da paralizuju crve i insekte sa otrovom u pljuvačci. Na taj način mogu da sačuvaju hranu za kasnije u jednoj od njihovih podzemnih prostorija.

Životinjski svet livada i pašnjaka

GLISTE

U zemljištu žive:

znanje +

Životinjski svet livada i pašnjaka

POLJSKI MIŠ

Na livadi živi:

znanje+

Životinjski svet livada i pašnjaka

LEPTIR

Na livadi živi:

znanje+

Životinjski svet livada i pašnjaka

SKAKAVAC

Na livadi živi:

znanje+

Životinjski svet livada i pašnjaka

BUBAMARA

Na livadi živi:

znanje+

Životinjski svet livada i pašnjaka

MRAV

Na livadi živi:

znanje+

Životinjski svet livada i pašnjaka

STENICA

Na livadi živi:

Životinjski svet livada i pašnjaka

PČELAOd livadskog cveća nastaje livadski med.

Na livadi živi:

znanje+

Čuvajmo livade i pašnjake!

Livade i pašnjaci su značajni za ishranu domaćih životinja. Od domaćih životinja ljudi imaju mnogobrojne koristi. Šta bi s dogodilo kada bi članovi ovih životnih zajednica bili uništeni?

Trava koja život znači

# data[].attributes.attachment_link.title
LIVADE I PAŠNJACI by miauciteljica on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
Livade i pašnjaci - prirodne životne zajednice Priroda i društvo start Sadržaj 1. životna zajednica 2. livade i pašnjaci 3. po čemu se razlikuju 4. biljni svet 5. životinjski svet 6. značaj Životne zajednice koje su se razvile samostalno, bez uticaja čoveka (šume, livade, pašnjake i bare) nazivamo PRIRODNE životne zajednice.

# data[].attributes.attachment_link.description
View the interactive image by Natasa Belic

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
PP

FG

Đ

t

K

ŠP

NacionalniparkoviSrbije

Nacionalni park je veća, zakonomzaštićena teritorija u kojoj se nalazeretke biljne iživotinjske vrste.U njima je omogućeno čuvanje i korišćenje prirode, kao i strogo kontrolisano upravljanje prirodnim bogatstvima.Osim biljaka i životinja, tu se nalaze i neki geografski bitni oblici reljefa kao što su klisurei kanjoni.Nacionalni parkovi se često odlikuju važnim kulturno -isto-rijskim spomenicima.

NP

PP

FG

Đ

t

K

ŠP

Nacionalni park Fruška gora

Nacionalni parkŠar-planina

Nacionalni parkKopaonik

Nacionalni parkĐerdap

Nacionalni parkTara

Park prirode,pored nacionalnih parkova, ima najveći stepenzaštite. Jedan od najpoznatijihparkovaprirode je Mokra gora.

Manju zaštitu imaju rezervatiprirode i spomenici prirode.

Rezervat prirode je manji iliveći prostor u kom je prirodaostala netaknuta- Carsak bara, Zasavica, Deliblatska peščara

Spomenik prirode je neobičan,prirodno nastao oblik ilipojava - Resavska pećina,Đavolja varoš,..

NP

PP

FG

Đ

T

K

ŠP

Nacionalni parkFruška gora

Položaj: u SremuGodina osnivanja: 1960.Reljef: niska planina, potočne dolineVode: Dunav, jezera, potoci, izvorimoneralne vodeBiljni svet: hrast, bukva, gorocvet, velikasasa, preko 30 vrsta orhideje,...Životinjski svet: tekunica, slepo kuče,šakal, srna, divlja svinja, divlja mačka,...Kulturno - istorijski spomenici: manastiriNovo Hopovo, Krušedol,..., Stražilovo (grobpesnika Branka Radičevića)

Gorocvet

Krušedol

NP

PP

FG

Đ

t

K

ŠP

Nacionalni parkĐerdap

Položaj: severoistočna SrbijaGodina osnivanja: 1974.Reljef: Đerdapska klisura, pećine i jameVode: Dunav, Đerdapsko jezeroBiljni svet: Pančićev maklen, đerdapska lala, orah, jorgovan, srebrna lipa,hrastmedunac,...Životinjski svet: divokoza, medved, vuk,šakal, ris, divlja svinja, vidra, suri orao,...Kulturno - istorijski spomenici: Lepenski vir, Trajanova tabla,Golubačka tvrđava,...

Đerdapska lala

Golubačka tvrđava

NP

PP

FG

Đ

t

K

ŠP

Nacionalni parkTara

Položaj: zapadna SrbijaGodina osnivanja: 1981.Reljef: visoka planina, kanjon DrineVode: Drina, jezera, potoci, rečice,...Biljni svet: molika i munika-vrsta četinara,alpska ruža, bor krivulj,...Životinjski svet: divokoza, vuk,srna,divlja svinja, vidra, suri oraozmijar,mrkimedved,...Kulturno - istorijski spomenici:manastirRača, stare kuće, vodenice,...

Pančićeva omorika

Manastir Rača

NP

PP

FG

Đ

t

K

s

Nacionalni parkKopaonik

Položaj: jugo-zapadna SrbijaGodina osnivanja: 1981.Reljef: visoka planina, stari rudniciVode: reke, potoci, mineralni izvori,...Biljni svet:na Kopaoniku raste 1600različitih biljnih vrsta, od kojih 30 spadau prirodne retkosti SrbijeŽivotinjski svet: preko 170 vrsta ptica i39 vrsta sisara: ševa, krstokljun, drozd kamenjar, šareni tvor, veverica, divlja mačka, vuk,...Kulturno - istorijski spomenici: ostaci crkve Sv.Prokopija iz 7.veka

Sv.Prokopije 7.vek

Krstokljun

NP

PP

FG

Đ

t

K

ŠP

Nacionalni parkŠar - planina

Položaj: južna SrbijaGodina osnivanja: 1993.Reljef: visoka planina, kanjoni, klisure, pećine i jameVode: jezera, potoci i rečiceBiljni svet: molika i munika(četinari), alpska ruža, bor krivulj,...Životinjski svet: beloglavi sup, suri orao, veliki tetreb, kuna zlatica, kuna belica, vidra, divokoza,...Kulturno - istorijski spomenici: stare crkve i tipične stare kuće

Alpska ruža

NP

PP

FG

Đ

t

K

ŠP

Hvala na pažnji

Učiteljica Olgica

# data[].attributes.attachment_link.title
Nacionalni parkovi Srbije by Olgica Živkov on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
PP FG Đ t K ŠP NacionalniparkoviSrbije Nacionalni park je veća, zakonomzaštićena teritorija u kojoj se nalazeretke biljne iživotinjske vrste.U njima je omogućeno čuvanje i korišćenje prirode, kao i strogo kontrolisano upravljanje prirodnim bogatstvima.Osim biljaka i životinja, tu se nalaze i neki geografski bitni oblici reljefa kao što su klisurei kanjoni.Nacionalni parkovi se često odlikuju važnim kulturno -isto-rijskim spomenicima.

# data[].attributes.body
Dunja

# data[].attributes.body
Ilija Konstantinović

# data[].attributes.body
Marko Dragaš

# data[].attributes.body
Mina Ilić

# data[].attributes.body
Radović Lazar

# data[].attributes.body
Novak

# data[].attributes.attachment_link.title
Краставац-Новак Масловарић

# data[].attributes.body
Lena Vranešević

# data[].attributes.body
Vukašin Varga

# data[].attributes.body
Milica Šćepanović

# data[].attributes.body
Uroš Vuković

# data[].attributes.body
Nađa Gršić

# data[].attributes.attachment_link.title
ПРОЈЕКТНА НАСТАВА 1

# data[].attributes.headline
ПРОЈЕКТНА НАСТАВА: ЗДРАВА ИСХРАНА

# data[].attributes.subject
ПРОЈЕКТНА НАСТАВА: ЗДРАВА ИСХРАНА

# data[].attributes.body
ПРОЈЕКТНА НАСТАВА: ЗДРАВА ИСХРАНА

Користећи принципе научно истраживачког текста, који смо обрадили, твој задатак је да истражиш све о намирници коју су добио као задатак :из које земље потиче, од кад се користи, значају у човековој исхрани и њеној употреби, како се све користи, за чега и бар један пример употребе, неку заниљивост или анегдоту.  Неки већ имају на својим фотографијама примере употребе. Пронађи свој задатак и крени у истраживачки рад. Имаш недељу дана времена.

Након завршетка рада снимити своју интерпретацију текста као гласовну поруку и поставити на Падлет страни-октобар 2021. код  Пројектна настава. Труди се да говориш лагано, изражајно и разговетно. Ко жели, као додатни задатак, може направити презентацију. Листиће на којима сте писали научно истраживачки текст донети у школу. Морају бити уредно написани, читки, лепим рукописом, хемијском оловком или танким фломастером. Могу боти и допуњени занимљивом фотографијом. Најбоље је да је сами направите користећи ваш пример у исхрани.

# data[].attributes.headline
Магични квадрат 2

# data[].attributes.subject
Магични квадрат 2

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Obrazovni kanal - Sladjan Petrovic Djusa

# data[].attributes.attachment_link.title
Magicni kvadrat - II deo  - zadaci za dodatnu nastavu - by Djusa