# data[].attributes.attachment_link.title
Anarquia -1937- Un pueblo en armas (CNT) (1 de 5)

# data[].attributes.attachment_link.description
Video realizado por la CNT sobre el alzamiento militar y la respuesta popular por partes de militantes de este sindicato. Esta en 5 trozos, este es el primero.

# data[].attributes.attachment_link.description
Aquí se ven hasta las momias que desenterraron en Barcelona. Testimonio de muchos "republicanos" confesando que no existía legalidad republicana de ninguna clase ya el 18 de Julio de 1936

# data[].attributes.headline
Reunió del Comitè de Milícies Antifeixistes

# data[].attributes.subject
Reunió del Comitè de Milícies Antifeixistes

# data[].attributes.body
Les primeres setmanes de la guerra, en el bàndol de la República el caos augmentava fins al punt de convertir-se en una anarquia. Els assasinats i el crims creixien sense parar. El Govern republicà va intentar controlar la situació i ho va conseguir després dels Fets de Maig de 1937. Molts revolucionaris van estar en contra d'aquest descontrol per part d'alguns que s'en volien aprofitar per fer bestieses. I el Comitè de Milícies Antifeixistes de Catalunya els va amenaçar amb aquest comunicat

# data[].attributes.body
Va néixer el 20 de Gener de 1902 a Reus, Baix Camp, fill d'Antonia Oliver i Figueres i de José Garcia i Alba, i va tenir quatre germans i tres germanastres, aquest últims vivien a Cambrils. Comença els estudis als 7 anys, però ho va deixar temporalment quan un dels seus germans va morir. Els va reprendre als 8 anys fins als 11, quan va acabar els estudis primaris.

Va treballar com a mosso a diversos restaurants i a l'hotel Tarragona, Va participar a la vaga de 1917 com a observador i el 1918 comença a assistir a conferències de la Societat de Cambrers L'Aliança, societat a la qual es va unir l'any seguent. Va participar en la formació del grup d'acció ''Los Solidarios'', va ser qui va impulsar la formació del Comitè Nacional revolucionari ( el 1933) i el Comitè Central de Milícies Antifeixistes (1936). Va ser detingut varies vegades, i va exercir com a ministre de Justícia durant el govern de Francisco Largo Caballero en la Segona República com a representant de la CNT-FAI. El 1939 es veu forçat al exili a causa de la victòria dels nacionals, va morir a Mèxic el 1980.

# data[].attributes.headline
El Comitè de Milícies Antifeixistes de Catalunya contra els excessos revolucionaris

# data[].attributes.subject
El Comitè de Milícies Antifeixistes de Catalunya contra els excessos revolucionaris

# data[].attributes.body
''Davant els darrers assasinats comesos (...) el Comitè Central de Milícies Antifeixistes protesta enèrgicament i amb dolor, i anuncia que tractara com a enemics de guerra tots aquells que, arrosegats per partidismes exacerbats i passionals, o bé obeint les consignes emanades del camp feixista, continuïn en la tasca criminal i cotrarevolucionària d'enfrontar unes organitzacions amb les altres, o d'anar eliminant d'una manera progressiva els caps més desperts de la revolució. (...) Tots aquells que cometin saqueigs i actes vandàlics seran afusellats al peu de la seva obra. Tots aquells que penetrin als domicilis particulars o col·lectius sense autorització del CCMA seran igualment executats sense formació de causa. Tots aquells que (...) es prenguin la justícia per la seva mà, coneixeran el pes de la nostra justícia. Les patrulles de control tenen ordres severíssimes, que compliran inexorablement. Catalunya no pot convertir-se en un bassal de sang (...). Exigim ordre i disciplina revolucinària.''