# data[].attributes.headline
Виступи вчителів на засіданнях кафедри

# data[].attributes.subject
Виступи вчителів на засіданнях кафедри

# data[].attributes.attachment_link.title
виступи членів кафедри

# data[].attributes.headline
Про підсумки роботи кафедриестетично - практичного циклуу 2019-2020 навчальному році

# data[].attributes.subject
Про підсумки роботи кафедриестетично - практичного циклуу 2019-2020 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.title
Про підсумки роботи кафедри

# data[].attributes.headline
Протоколи за

# data[].attributes.body
Протоколи засідань кафедри естетично-практичного циклу

2019-2020 навчальний рік

# data[].attributes.attachment_link.title
Протоколи засідань кафедри естетично

# data[].attributes.headline
Кафедра естетично-практичного циклу

# data[].attributes.subject
Кафедра естетично-практичного циклу

# data[].attributes.attachment_link.title
план роботи кафедри 19-20

# data[].attributes.headline
План методичної ради

# data[].attributes.subject
План методичної ради

# data[].attributes.attachment_link.title
План роботи методичної ради на 2019-2020 н.р.

# data[].attributes.headline
Структура методичної роботи

# data[].attributes.subject
Структура методичної роботи

# data[].attributes.attachment_link.title
структура медичної роботи

# data[].attributes.headline
Положення про шкільні предметні кафедри

# data[].attributes.subject
Положення про шкільні предметні кафедри

# data[].attributes.attachment_link.title
положення ШПК

# data[].attributes.headline
Положення пр методичну раду

# data[].attributes.subject
Положення пр методичну раду

# data[].attributes.attachment_link.title
положення про методичну раду

# data[].attributes.headline
План-графік внутрішнього контролю

# data[].attributes.subject
План-графік внутрішнього контролю

# data[].attributes.attachment_link.title
план-графік вивчення стану предметів

# data[].attributes.headline
план-сітка внутрішнього контролю

# data[].attributes.subject
план-сітка внутрішнього контролю

# data[].attributes.attachment_link.title
план-графік внутрішнього контролю

# data[].attributes.headline
Річний план роботи закладу

# data[].attributes.subject
Річний план роботи закладу

# data[].attributes.headline
Освітня програма 2019-2020 навчальний рік

# data[].attributes.subject
Освітня програма 2019-2020 навчальний рік

# data[].attributes.attachment_link.title
освітня програма

# data[].attributes.headline
Про деякі питання сертифікації

# data[].attributes.subject
Про деякі питання сертифікації

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ

НАКАЗ

№ 1634 від 26 грудня 2019 року
Про деякі питання проведення
сертифікації в 2020 році
Відповідно до статті 51 Закону України "Про освіту", пунктів 5, 7 Положення про сертифікацію педагогічних працівників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2018 року № 1190, НАКАЗУЮ:

1. Установити, що в 2020 році:

1) здійснюється сертифікація вчителів початкових класів за умови їх добровільної реєстрації;

2) реєстрація вчителів початкових класів для проходження сертифікації здійснюється з 15 до 31 січня 2020 року.

2. Українському центру оцінювання якості освіти (Бойко В.) провести реєстрацію вчителів початкових класів для участі у сертифікації у 2020 році пропорційно їх кількості в кожній області та місті Києві та в межах граничної кількості, визначеної згідно з додатком.

3. Цей наказ набирає чинності з дня його офіційного опублікування.

4. Контроль за виконанням цього наказу покласти на заступника Міністра Мандзій Л. С.

Міністр Ганна Новосад

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
про деякі питання проведення сертифікації в 2020 році

# data[].attributes.attachment_link.title
Про деякі питання проведення сертифікації в 2020 році

# data[].attributes.attachment_link.description
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ НАКАЗ № 1634 від 26 грудня 2019 року Про деякі питання проведення сертифікації в 2020 році Відповідно до статті 51 Закону України "Про освіту", пунктів 5, 7 Положення про сертифікацію педагогічних працівників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2018 року № 1190, НАКАЗУЮ: 1.

# data[].attributes.headline
Про деякі питання сертифікації

# data[].attributes.subject
Про деякі питання сертифікації

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ

НАКАЗ

№ 1634 від 26 грудня 2019 року
Про деякі питання проведення
сертифікації в 2020 році
Відповідно до статті 51 Закону України "Про освіту", пунктів 5, 7 Положення про сертифікацію педагогічних працівників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2018 року № 1190, НАКАЗУЮ:

1. Установити, що в 2020 році:

1) здійснюється сертифікація вчителів початкових класів за умови їх добровільної реєстрації;

2) реєстрація вчителів початкових класів для проходження сертифікації здійснюється з 15 до 31 січня 2020 року.

2. Українському центру оцінювання якості освіти (Бойко В.) провести реєстрацію вчителів початкових класів для участі у сертифікації у 2020 році пропорційно їх кількості в кожній області та місті Києві та в межах граничної кількості, визначеної згідно з додатком.

3. Цей наказ набирає чинності з дня його офіційного опублікування.

4. Контроль за виконанням цього наказу покласти на заступника Міністра Мандзій Л. С.

Міністр Ганна Новосад

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
про деякі питання проведення сертифікації в 2020 році

# data[].attributes.attachment_link.title
Про деякі питання проведення сертифікації в 2020 році

# data[].attributes.attachment_link.description
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ НАКАЗ № 1634 від 26 грудня 2019 року Про деякі питання проведення сертифікації в 2020 році Відповідно до статті 51 Закону України "Про освіту", пунктів 5, 7 Положення про сертифікацію педагогічних працівників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2018 року № 1190, НАКАЗУЮ: 1.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ

НАКАЗ
Зареєстровано в Міністерстві юстиції України
17 грудня 2019 р. за N 1247/34218
Деякі питання проведення в 2019/2020 навчальному році державної підсумкової атестації осіб, які здобувають загальну середню освіту

Відповідно до статті 34 Закону України "Про загальну середню освіту" , , , , 2 розділу II Порядку проведення державної підсумкової атестації , затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 07 грудня 2018 року N 1369, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02 січня 2019 року за N 8/32979, наказу Міністерства освіти і науки України від 11 травня 2019 року N 635 "Деякі питання проведення в 2020 році зовнішнього незалежного оцінювання результатів навчання, здобутих на основі повної загальної середньої освіти" , зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05 червня 2019 року за N 578/33549,
НАКАЗУЮ:
1. Затвердити такі, що додаються:

1) Перелік навчальних предметів, із яких у 2019/2020 навчальному році проводиться державна підсумкова атестація осіб, які завершують здобуття початкової освіти (у 4 класах закладів загальної середньої освіти);

2) Перелік навчальних предметів, із яких у 2019/2020 навчальному році проводиться державна підсумкова атестація осіб, які завершують здобуття базової середньої освіти (у 9 класах закладів загальної середньої освіти);

3) Перелік навчальних предметів, із яких у 2019/2020 навчальному році проводиться державна підсумкова атестація осіб, які завершують здобуття повної загальної середньої освіти (профільної загальної середньої освіти).

2. Установити, що в 2019/2020 навчальному році державна підсумкова атестація осіб, які:

1) завершують здобуття початкової освіти, базової середньої освіти, проводиться в закладі освіти в письмовій формі;

2) завершують здобуття повної загальної середньої освіти (профільної середньої освіти) (далі - повної загальної середньої освіти), проводиться у формі зовнішнього незалежного оцінювання відповідно до Порядку проведення зовнішнього незалежного оцінювання результатів навчання, здобутих на основі повної загальної середньої освіти, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 10 січня 2017 року N 25 , зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27 січня 2017 року за N 118/29986 (крім випадків, зазначених у пунктах 6 - 11 , , 18 розділу II Порядку проведення державної підсумкової атестації , затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 07 грудня 2018 року N 1369, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02 січня 2019 року за N 8/32979 (далі - Порядок атестації));

3) завершують здобуття повної загальної середньої освіти та зазначені в пунктах 6 - 11 , , 18 розділу II Порядку атестації , проводиться в закладі освіти в письмовій формі;

4) завершують здобуття повної загальної середньої освіти та здобувають освіту мовами національних меншин чи корінних народів, з мови національних меншин чи корінних народів (за заявою одного з батьків або інших законних представників та за рішенням педагогічної ради) проводиться в закладі освіти в письмовій формі;

5) бажають скористатися правом повторного складання державної підсумкової атестації з української мови, та/або математики, та/або історії України, що передбачено пунктом 5 наказу Міністерства освіти і науки України від 07 грудня 2018 року N 1369 "Про затвердження Порядку проведення державної підсумкової атестації" , зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02 січня 2019 року за N 8/32979, проводиться у формі зовнішнього незалежного оцінювання відповідно до Порядку проведення зовнішнього незалежного оцінювання результатів навчання, здобутих на основі повної загальної середньої освіти, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 10 січня 2017 року N 25 , зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27 січня 2017 року за N 118/29986.

3. Директорату дошкільної та шкільної освіти (Осмоловський А. О.) забезпечити подання цього наказу в установленому законодавством порядку на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України.

4. Контроль за виконанням цього наказу покласти на заступника Міністра Мандзій Л. С.

5. Цей наказ набирає чинності з дня його офіційного опублікування.

ЗАТВЕРДЖЕНО
Наказ Міністерства освіти і науки України
23 жовтня 2019 року N 1332

ПЕРЕЛІК
навчальних предметів, із яких у 2019/2020 навчальному році проводиться державна підсумкова атестація осіб, які завершують здобуття початкової освіти (у 4 класах закладів загальної середньої освіти)

1. Українська мова (оцінювання результатів з української мови та читання).

2. Математика.

3. Мова національної меншини або мова корінного народу (у класах з навчанням або вивченням мови національної меншини чи корінного народу на підставі заяви одного з батьків або законних представників за рішенням педагогічної ради закладу освіти, затвердженим наказом керівника закладу освіти).

ЗАТВЕРДЖЕНО
Наказ Міністерства освіти і науки України
23 жовтня 2019 року N 1332

ПЕРЕЛІК
навчальних предметів, із яких у 2019/2020 навчальному році проводиться державна підсумкова атестація осіб, які завершують здобуття базової середньої освіти (у 9 класах закладів загальної середньої освіти)

1. Українська мова.

2. Математика.

3. Один із навчальних предметів зі списку (за рішенням педагогічної ради закладу освіти, затвердженим наказом керівника закладу освіти):

1) біологія, всесвітня історія, географія, зарубіжна література, іноземна мова (англійська, іспанська, німецька або французька мова відповідно до освітньої програми закладу освіти), інформатика, історія України, основи правознавства, українська література, фізика, хімія - для учнів класів з українською мовою навчання, у яких не вивчається мова національної меншини чи корінного народу;

2) біологія, всесвітня історія, географія, література, іноземна мова (англійська, іспанська, німецька або французька мова відповідно до освітньої програми закладу освіти), інформатика, інтегрований курс "Література", історія України, мова національної меншини, мова корінного народу, основи правознавства, українська література, фізика, хімія - для учнів класів з навчанням або вивченням мови національної меншини.

ЗАТВЕРДЖЕНО
Наказ Міністерства освіти і науки України
23 жовтня 2019 року N 1332

ПЕРЕЛІК
навчальних предметів, із яких у 2019/2020 навчальному році проводиться державна підсумкова атестація осіб, які завершують здобуття повної загальної середньої освіти (профільної середньої освіти)

1. Українська мова.

2. Історія України або математика (за вибором здобувача освіти*).

3. Один із навчальних предметів зі списку: історія України, математика, іноземна мова** (англійська, іспанська, німецька або французька мова), біологія, географія, фізика, хімія (за вибором здобувача освіти***).

4. Мова національної меншини чи корінного народу****.

____________
* Здобувачі освіти, які для проходження державної підсумкової атестації вибрали другим навчальним предметом історію України, можуть вибрати третім навчальним предметом математику і навпаки.

** Відповідно до освітньої програми закладу освіти.

*** Здобувачі освіти, які відповідно до освітньої програми закладу освіти вивчали навчальний предмет "Природничі науки", можуть вибрати один з таких навчальних предметів: біологія, географія, фізика, хімія.

**** Для здобувачів освіти, які завершують здобуття повної загальної середньої освіти мовами національних меншин чи корінних народів (на підставі заяви одного з батьків або інших законних представників та за рішенням педагогічної ради).

# data[].attributes.attachment_link.title
Перелік, Наказ №1332 от 23.10.2019, Деякі питання проведення в 2019/2020 навчальному році державної підсумкової атестації осіб, які здобувають загальну середню освіту

# data[].attributes.attachment_link.description
Зареєстровано в Міністерстві юстиції України17 грудня 2019 р.

# data[].attributes.headline
Нові правила навчання вдома

# data[].attributes.subject
Нові правила навчання вдома

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
З початку 2019/2020 навчального року школярі та їхні батьки зможуть обрати для себе більш гнучкий спосіб навчання, аніж відвідування закладу освіти. Тепер для одержання шкільного атестата можна буде навіть не виходити з дому.

Учора, 20 серпня, набрала чинності нова редакція Положення про індивідуальну форму здобуття загальної середньої освіти, тож відтепер для кожного учня, що обере персональну форму навчання, буде створена особлива освітня траєкторія, що задовольнятиме індивідуальні потреби дитини.

Згідно з ухваленим документом, тепер є три види індивідуальної форми навчання:

сімейна (домашня) освіта;

екстернат;

педагогічний патронаж.

Інформацію щодо форм навчання, доступних у конкретній школі, можна знайти на сайті закладу освіти або на платформі місцевого управління (чи засновника установи).

Одним із важливих принципів Нової української школи є дитиноцентризм і орієнтація на потреби кожного окремого учня. Для того, щоб сучасна освіта могла відповідати на будь-які суспільні запити, зараз набуває чинності нова редакція Положення про індивідуальну форму здобуття загальної середньої освіти. Відтепер батьки матимуть можливість обирати спосіб та форму навчання дитини, орієнтуючись на її потреби та хист. Вони також зможуть брати участь у формуванні навчального плану або програми розвитку, якщо йдеться про дитину з особливими освітніми потребами, - зазначила міністерка освіти і науки Лілія Гриневич.

Раніше школярів могли перевести на індивідуальну форму навчання виключно з поважних причин (зокрема, за станом здоров'я). Щоб отримати дозвіл на таке здобуття освіти, необхідно було звернутися до місцевого управління освіти. Відтепер зарахування учня на будь-яку з індивідуальних форм не потребує додаткового погодження.

Згідно з документом, перевестися на екстернат і навчання вдома можна буде не пізніше ніж за три місяці до річної контрольної.

Норма не стосується переведення дітей з окупованих територій, учнів за кордоном і тих, хто потребує педпатронажу.

Навчатися за такою формою зможуть учні, чиї батьки бажають і готові самостійно організовувати освітній процес в домашніх умовах. Водночас, учень має бути обов'язково зарахованим до закладу освіти, який спостерігатиме за прогресом дитини у навчанні.

Як перевестись? Для того, щоб школяр мав змогу здобувати освіту вдома, батькам необхідно буде написати заяву щодо навчання дитини за сімейною формою. Після переведення, учень 4 рази на рік має проходити оцінювання в школі, зокрема, складати підсумкові контрольні роботи.

Дитина має отримувати знання, які відповідатимуть рівню Державного стандарту або перевищуватимуть цей щабель.

Якщо учень продемонстрував погані результати під час планового оцінювання педагогічна рада може:

рекомендувати батькам перевести дитину на інституційну форму (для учнів 1-4 класів);

своїм рішенням перевести учня на інституційну форму (для учнів 5-11(12) класів).

Для нас важливо, щоб ця форма не використовувалась недоброчесними батьками. На жаль, у нас буває так, що батьки хочуть забрати дітей не для створення сприятливих умов навчання, а, наприклад, для використання дітей у домашньому господарстві. За таких умов навчання не відбувається, і діти мають дуже мало можливостей для успішного життя в майбутньому. Ми маємо застерегти права дитини, - відзначила міністерка.

Водночас сумлінним батькам, які дійсно хочуть дати дітям кращу освіту, школа всіляко сприятиме для організації процесу навчання. Так, вони отримуватимуть консультації та допомогу вчителів, їм допоможуть скласти індивідуальний навчальний план дитини, нададуть підручники та рекомендації щодо подальшого навчання.

Ця форма навчання зорієнтована на дітей, які опанували або можуть вивчити один чи декілька предметів, класів або навіть рівнів освіти швидше своїх однолітків. Однак, тепер документ також дозволяє зараховувати на екстернат ще й учнів, які не можуть з поважних причин відвідувати заняття у школі або скласти річне оцінювання.

Як перевестись? Для зарахування на екстернат учень має подати заяву та документ, що підтверджує підставу для переведення. Для дітей, що випереджають програму, у процедурі передбачений іспит перед експертною комісією.

Зарахування учнів, які ще не мають документів про попередню освіту, також проходитиме після оцінювання у закладі, де вони планують навчатися.

Батьки та учні, що проживають на неконтрольованій території або на території лінії зіткнення, можуть подати документи для зарахування на екстернат в електронному вигляді.

Діти, що навчаються екстерном через прискорене опановування програмою, можуть продовжувати здобувати освіту в такій формі, за умови, що результати їхнього оцінювання з усіх предметів будуть не нижче 7 балів. Якщо ж дитина отримала принаймні одну оцінку нижче "порогового", її можуть знову повернути за парти.

Існує дві категорії дітей, для яких передбачена ця форма навчання:

учні, які за станом здоров'я не можуть відвідувати школу щодня
перебувають на стаціонарному лікуванні у закладах охорони здоров'я або потребують навчання біля лікарняного ліжка;

учні, що здобувають початкову та базову освіту у школах сільської місцевості, в яких через малокомплектність (менш ніж 5 учнів на клас) не може бути організоване навчання у закладі.

Як перевестись? Для оформлення педагогічного патронажу батьки мають подати заяву директорові та додати до неї комплексну оцінку розвитку дитини або висновки лікарської комісії.

Педпатронаж передбачає індивідуальний супровід конкретного учня вчителем. Водночас, чималий відсоток знань шляхом опрацювання навчальних матеріалів, дитина має здобути самостійно (чи за допомогою батьків).

Таке навчання передбачає тісне партнерство між учнем, вчителем та батьками, які й визначають інтенсивність та результативність навчання.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
скористатися

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
індивідуальної

# data[].attributes.attachment_link.title
Нові правила навчання вдома

# data[].attributes.attachment_link.description
З початку 2019/2020 навчального року школярі та їхні батьки зможуть обрати для себе більш гнучкий спосіб навчання, аніж відвідування закладу освіти. Тепер для одержання шкільного атестата можна буде навіть не виходити з дому.

# data[].attributes.headline
Здобуття форм загальної середньої освіти

# data[].attributes.subject
Здобуття форм загальної середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ

№ 1/9-525 від 20 серпня 2019 року

Керівникам департаментів
(управлінь) освіти і науки
обласних, Київської міської
державних адміністрацій,
керівникам закладів загальної
середньої освіти
Щодо організації форм здобуття
загальної середньої освіти
Міністерство освіти і науки України надає роз'яснення та рекомендації закладам загальної середньої освіти (далі - заклади освіти) щодо організації різних форм здобуття освіти, у тому числі з урахуванням звернень органів управління у сфері освіти, педагогічних працівників, батьків або інших законних представників здобувачів освіти (далі - батьки), громадських організацій.

Цим листом Міністерство освіти і науки України привертає увагу до найбільш важливих питань з організації освітнього процесу за різними формами здобуття освіти, що мають значення для забезпечення інтересів учасників освітнього процесу. Водночас, організовуючи освітній процес, заклади освіти діють у межах своєї автономії (організаційної, фінансової та іншої), визначеної законодавством і установчими документами закладу освіти.

Відповідно до статті 9 Закону України "Про освіту" загальна середня освіта може бути організована за такими формами:

інституційна (очна (денна, вечірня), заочна, дистанційна, мережева);

індивідуальна (екстернатна, сімейна (домашня), педагогічний патронаж).

Зауважуємо, що "інклюзивна форма" здобуття освіти законодавством не передбачена. Для осіб з особливими освітніми потребами організовується інклюзивне навчання за денною або вечірньою формами здобуття освіти. Крім того, стан здоров'я може бути підставою для вибору здобувачами освіти (їх батьками) екстернату, педагогічного патронажу дистанційної форми.

Форми здобуття освіти організовуються відповідно до таких нормативно-правових актів:

1) Закон України "Про освіту";

2) Закон України "Про загальну середню освіту";

3) Ліцензійні умови провадження освітньої діяльності, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2015 року № 1187 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 10 травня 2018 року № 347);

4) Порядок ведення обліку дітей дошкільного, шкільного віку та учнів, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13 вересня 2017 року № 684;

5) Інструкція про порядок обчислення заробітної плати працівників освіти, затверджена наказом Міністерства освіти України від 15 квітня 1993 року № 102 за погодженням з Мінпраці, ЦК профспілки працівників освіти і науки України, Мінфіном, зареєстрована в Міністерстві юстиції України 27 травня 1993 року за № 56 (далі - наказ № 102);

6) наказ Міністерства освіти і науки України "Про оплату праці педагогічних працівників за проведення атестації у екстернів" від 19 березня 2001 року № 127, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 1 листопада 2001 року за № 924/6115 (далі - наказ № 127);

7) Порядок поділу класів на групи при вивченні окремих предметів у загальноосвітніх навчальних закладах, затверджений наказом Міністерства освіти і науки України від 20 лютого 2002 року № 128, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 6 березня 2002 року за № 229/6517;

8) наказ Міністерства освіти і науки України "Про затвердження критеріїв оцінювання навчальних досягнень учнів у системі загальної середньої освіти", затверджені наказом Міністерства освіти і науки України від 05 травня 2008 року № 371 (далі - наказ № 371);

9) Критерії оцінювання навчальних досягнень учнів (вихованців) у системі загальної середньої освіти, затверджені наказом Міністерства освіти і науки, молоді та спорту України від 13 квітня 2011 року № 329, зареєстровані у Міністерстві юстиції України 11 травня 2011 року за № 566/19304 (далі - наказ № 329);

10) Положення про дистанційне навчання, затверджене наказом Міністерства освіти і науки України від 25 квітня 2013 року № 466, зареєстроване в Міністерстві юстиції України ЗО квітня 2013 року за № 703/23235 (далі - наказ № 466);

11) наказ Міністерства освіти і науки України від 21 серпня 2013 року № 1222 "Про затвердження орієнтовних вимог оцінювання навчальних досягнень учнів із базових дисциплін у системі загальної середньої освіти" (далі - наказ № 1222);

12) Порядок переведення учнів (вихованців) закладу загальної середньої освіти до наступного класу, затверджений наказом Міністерства освіти і науки України від 14 липня 2015 року № 762 (у редакції наказу Міністерства освіти і науки України від 08 травня 2019 року № 621), зареєстрований в Міністерстві юстиції України 30 липня 2015 року за № 924/27369 (далі - наказ № 762);

13) Положення про індивідуальну форму здобуття загальної середньої освіти, затверджене наказом Міністерства освіти і науки України від 12 січня 2016 року № 8 (у редакції наказу Міністерства освіти і науки України від 10 липня 2019 року № 955), зареєстроване в Міністерстві юстиції України 03 лютого 2016 року за № 184/28314 (далі - наказ № 8);

14) наказ Міністерства освіти і науки України від 21 березня 2018 року № 268 "Про затвердження типових освітніх програм та навчальних програм для 1-2 класів закладів загальної середньої освіти" (далі - наказ № 268);

15) Порядок зарахування, відрахування та переведення учнів до державних та комунальних закладів освіти для здобуття повної загальної середньої освіти, затверджений наказом Міністерства освіти і науки України від 16 квітня 2018 року № 367, зареєстрований у Міністерстві юстиції України 05 травня 2018 року за № 564/32016 (далі - наказ № 367);

16) наказ Міністерства освіти і науки України від 20 квітня 2018 року № 405 "Про затвердження типової освітньої програми закладів загальної середньої освіти II ступеня" (далі - наказ № 405);

17) наказ Міністерства освіти і науки України від 20 квітня 2018 року № 406 "Про затвердження типової освітньої програми закладів загальної середньої освіти III ступеня" (далі - наказ № 406);

18) наказ Міністерства освіти і науки України від 20 квітня 2018 року № 407 "Про затвердження типової освітньої програми закладів загальної середньої освіти І ступеня" (далі - наказ № 407);

19) наказ Міністерства освіти і науки України від 20 квітня 2018 року № 408 "Про затвердження типової освітньої програми закладів загальної середньої освіти III ступеня" (далі - наказ № 408);

20) Методичні рекомендації щодо оцінювання навчальних досягнень учнів першого класу у Новій українській школі, затверджені наказом Міністерства освіти і науки України від 20 серпня 2018 року № 924 (далі - наказ № 924);

21) Наказ Міністерства освіти і науки України "Про деякі питання документів про загальну середню освіту" від 16 жовтня 2018 року № 1109, зареєстрований у Міністерстві юстиції України 12 листопада 2018 року за № 1279/32731;

22) Положення про особливості організації форм здобуття загальної середньої освіти в закладах охорони здоров'я, затверджене наказом Міністерства освіти і науки України та Міністерства охорони здоров'я України від 13 листопада 2018 року № 1232/2067, зареєстроване у Міністерстві юстиції України 07 грудня 2018 року за № 1391/32843 (далі - наказ № 1232/2067);

23) Порядок проведення державної підсумкової атестації, затверджений наказом Міністерства освіти і науки України від 07 грудня 2018 року № 1369, зареєстрований у Міністерстві юстиції України 02 січня 2019 року за № 8/32979 (далі - наказ № 1369);

24) наказ Міністерства освіти і науки України від 27 грудня 2018 року № 1461 "Про затвердження типових освітніх програм для 3-4 класів закладів загальної середньої освіти" (далі - наказ № 1461);

25) Положення про інституційну форму здобуття загальної середньої освіти, затверджене наказом Міністерства освіти і науки України від 23 квітня 2019 року № 536, зареєстроване в Міністерстві юстиції України 22 травня 2019 року за № 547/33518 (далі - наказ № 536) тощо.

Організація певних форм здобуття освіти для осіб з особливими освітніми потребами регулюється, крім наказів № 536 і № 8, окремими нормативно-правовими актами, щодо застосування яких Міністерством освіти і науки України окремо надано рекомендації та роз'яснення. Привертаємо увагу до того, що втратили чинність:

1) Положення про вечірню (змінну) школу, затверджене наказом Міністерства освіти і науки України від 04 липня 2005 року № 397, зареєстроване в Міністерстві юстиції України 15 липня 2005 року за № 758/11038;

2) Положення про екстернат у загальноосвітніх навчальних закладах, затверджене наказом Міністерства освіти і науки України від 13 березня 2017 року № 369, зареєстроване в Міністерстві юстиції України 28 березня 2017 року за №416/30284.

Наголошуємо, що особа може бути зарахована на певну форму здобуття освіти до тих суб'єктів освітньої діяльності, які діють відповідно Закону України "Про освіту", тобто провадять освітню діяльність на підставі ліцензії (частина друга статті 43 Закону України "Про освіту").

Заклад освіти може організовувати здобуття освіти за будь-якими формами, визначеними законодавством, за наявності необхідних ресурсів (матеріально-технічного, кадрового, навчально-методичного, інформаційного забезпечення освітньої діяльності тощо). Одним із способів залучення та використання додаткових ресурсів є організація мережевої форми здобуття освіти. Крім того, для організації будь-якої форми здобуття освіти можуть застосовуватися дистанційні технології відповідно до наказу № 466.

Інформація про форми здобуття освіти, що забезпечуються закладами освіти, обов'язково оприлюднюється на їх веб-сайтах, а за їх відсутності - на веб-сайтах засновників (пункт 3 розділу І наказу № 536, пункт 2 розділу І наказу № 8). Форми здобуття освіти, за якими заклад освіти організовує навчання, можуть визначатися у статуті закладу освіти або відповідне рішення приймається педагогічною радою закладу освіти і вводиться в дію наказом керівника закладу освіти.

Привертаємо увагу до того, що законодавство не вимагає попереднього визначення відповідними органами управління у сфері освіти конкретних закладів освіти, які організовують ту чи іншу форму здобуття освіти (крім випадку організації педагогічного патронажу для здобувачів освіти, які за станом здоров'я не можуть відвідувати заклад освіти і перебувають у закладі охорони здоров'я, - пункт 6 розділу IV наказу № 8). Дистанційна форма запроваджується за погодженням з органом управління у сфері освіти (пункти 2.2, 2.4 наказу № 466).

Заклади освіти не можуть безпідставно відмовляти здобувачам освіти в організації певної форми здобуття освіти. Заклади освіти сприяють реалізації індивідуальної освітньої траєкторії здобувачів освіти, наданню освітніх послуг відповідно до їх потреб, розвитку різних форм здобуття освіти, визначених законодавством.

Відзначаємо, що окремі форми здобуття освіти мають особливості їх організації залежно від рівня освіти, віку та категорій здобувачів освіти.

Частина перша статті 9 Закону України "Про освіту" дозволяє поєднувати форми здобуття освіти. Така індивідуальна освітня траєкторія може бути реалізована через індивідуальний навчальний план. При складанні тексту заяви про поєднання форм здобуття освіти рекомендуємо орієнтуватися на форму заяви у додатку 3 до наказу № 8.

Слід зауважити, що норми наказу № 367 щодо зарахування до закладу освіти застосовуються не лише до денної форми здобуття освіти, а й до інших інституційних форм (вечірньої, заочної, дистанційної, мережевої) та індивідуальних форм (екстернату, сімейної (домашньої) і педагогічного патронажу) з урахуванням особливостей, визначених наказами № 536, № 8.

Будь-яка форма здобуття освіти, у тому числі сімейна (домашня), передбачає зарахування особи до закладу освіти. Це дає можливість особі набути права та обов'язки учня, отримати доступ до користування інфраструктурою закладу освіти, оформити учнівський квиток, розраховувати на дотримання під час навчання стандартів освіти і допомогу педпрацівників в засвоєнні освітньої програми, мати психологічний і соціально-педагогічний супровід, пройти оцінювання навчальних досягнень та/або державну підсумкову атестацію (далі - атестація), одержати документ про освіту. Це також дозволяє здійснювати облік здобувачів освіти (за певними формами здобуття освіти) та планувати бюджетні видатки на різні форми здобуття освіти.

Наголошуємо на тому, що заклад освіти вчиняє всі передбачені законодавством дії для забезпечення та захисту прав та інтересів здобувачів освіти незалежно від форми здобуття освіти, на яку вони зараховані (повідомлення до служби у справах дітей та органів Національної поліції про жорстоке поводження з дитиною або загрозу її життю чи здоров'ю, випадки булінгу тощо).

Особа, яка здобуває освіту за будь-якою формою, має право на користування бібліотекою, навчальною, науковою, виробничою, культурною, спортивною, оздоровчою інфраструктурою закладу освіти та послугами його структурних підрозділів у порядку, встановленому закладом освіти відповідно до спеціальних законів (частина перша статті 53 Закону України "Про освіту"). Держава гарантує безоплатне забезпечення підручниками (у тому числі електронними), посібниками всіх здобувачів повної загальної середньої освіти та педагогічних працівників у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (частина третя статті 4 Закону України "Про освіту").

Зауважуємо, що освітні програми, які використовують заклади освіти, можуть бути:

1) типові (наразі чинними є типові освітні програми, затверджені наказами № 405, № 406, № 407, № 408, № 268, № 1461);

2) інші, але розроблені та затверджені відповідно до законодавства. Такі освітні програми розробляються закладами освіти, науковими установами, іншими суб'єктами освітньої діяльності та затверджуються Державною службою якості освіти України (частина третя статті 33, частина друга статті 67 Закону України "Про освіту").

Відзначаємо, що для всіх осіб, які здобувають освіту за будь-якою формою, проводиться оцінювання навчальних досягнень (відповідно до наказів № 536, № 8, № 924, № 1222, № 371, № 329) та атестація (відповідно до наказів № 1369, № 8).

На підставі результатів оцінювання та/або атестації (у четвертому та дев'ятому класах) здійснюється переведення здобувачів освіти до наступного класу відповідно до наказу № 762.

Відповідно до частини другої статті 34 Закону України "Про загальну середню освіту" поточне та підсумкове оцінювання знань учнів та вибір їх форм, змісту та способу здійснює заклад загальної середньої освіти. Якщо індивідуальним навчальним планом визначені форми та засоби оцінювання навчальних досягнень здобувачів освіти, педагогічні працівники мають дотримуватися їх.

Варто зауважити, що відповідно до частини п'ятої статті 8 Закону України "Про освіту" результати навчання, здобуті шляхом неформальної та/або інформальної освіти, визнаються в системі формальної освіти в порядку, визначеному законодавством. Наразі чинне законодавство дозволяє це робити у такі способи:

1) у порядку екстернату у зв'язку із самостійним опануванням змісту окремих навчальних предметів (відповідно до наказу № 8);

2) за рішенням педагогічної ради при оцінюванні учнів дозволяється враховувати результати їх навчання з відповідних предметів (музика, фізична культура та інші) у позашкільних закладах (відповідно до наказів № 405, № 406, № 407, № 408). При прийнятті відповідного рішення педагогічна рада може враховувати навчальні досягнення здобувачів освіти у позашкільних закладах освіти, участь у конкурсах, змаганнях, інших заходах. Питання щодо відвідування/невідвідування здобувачем освіти навчальних занять із відповідних предметів у закладі освіти вирішується при складанні індивідуального навчального плану.

Слід враховувати, що переведення на іншу форму здобуття освіти можливе не лише за заявою батьків або повнолітніх здобувачів освіти, а й за рішенням педагогічної ради у таких випадках:

1) учні 9 класу, яких було зараховано до закладу за результатами конкурсу, здобули початковий результат (1,2 чи 3 бали) чи не здобули жодного результату річного оцінювання та (або) державної підсумкової атестації з одного з предметів, що ними вивчалися поглиблено відповідно до освітньої програми та навчального плану закладу освіти чи індивідуального навчального плану (пункт 2 розділу IV наказу № 367);

2) рішення щодо продовження навчання учня (вихованця) за дистанційною формою розглядається педагогічною радою щорічно під час переведення учня (вихованця) до наступного класу. Крім того, у випадку припинення (відсутності) причин (обставин) для організації дистанційного навчання учень (вихованець) згідно з рішенням педагогічної ради припиняє навчання за дистанційною формою (пункт 2.4 розділу II наказу № 466);

3) у здобувачів освіти за сімейною (домашньою) формою або екстернатом (крім тих, які навчаються за Державним стандартом початкової освіти 2018 року) встановлено початковий рівень навчальних досягнень (пункт 6 розділу II, пункт 6 розділу III наказу № 8).
Організація здобуття освіти за інституційною
(денною, вечірньою, заочною, дистанційною, мережевою) формою
Відзначаємо, що для організації здобуття освіти за будь-якою з інституційних форм використовується освітня програма закладу освіти (пункт 6 розділу І наказу № 536).

Вечірня та заочна форми організовуються для осіб віком від 14 років (незалежно від верхньої межі віку). Такі особливості зумовлюються необхідністю гарантувати право на освіту для малолітніх осіб, запобігання їх бездоглядності, експлуатації тощо.

При організації заочної та вечірньої форм здобуття освіти (або їх поєднання) групові та індивідуальні консультації, заліки проводяться відповідно до кількості годин, визначеної в навчальному плані. Кількість годин на заліки визначається з урахуванням норм годин згідно з наказом № 102 (пункт 69). Річне оцінювання проводиться на підставі залікових балів.

При організації заочної форми під час сесій можуть проводитися навчальні заняття і консультації, а також заліки із навчальних предметів/курсів, що вивчалися під час попередніх сесій. У міжсесійні періоди можуть проводитися заліки, групові та індивідуальні консультації. Заклад освіти може використовувати інші форми організації освітнього процесу відповідно до освітньої програми.

Для денної та вечірньої форм здобуття освіти може застосовуватися змінний режим навчання, зокрема перша і друга зміни (з дотриманням державних санітарних правил і норм).

Дистанційна форма освіти організовується з підстав і з особливостями, визначеними наказами № 466, № 53 6.

Мережева форма здобуття освіти дозволяє на договірних засадах задіяти (додатково, у разі потреби) педагогічних працівників, матеріально-технічну базу, інформаційні ресурси інших суб'єктів освітньої діяльності (у тому числі закладів освіти), юридичних осіб, залучених до діяльності освітнього округу, міжшкільних ресурсних центрів, наукових установ, закладів культури або спорту, закордонних установ тощо. У такий спосіб формується "мережа" суб'єктів, які забезпечують здобуття якісної освіти.

Зауважуємо, що залучення осіб до педагогічної діяльності при організації мережевої форми здійснюється відповідно до Законів України "Про освіту" (пункт 21 частини першої статті 1) та "Про загальну середню освіту" (частина перша статті 24).
Організація здобуття освіти за індивідуальною формою
(екстернатом, сімейною (домашньою) формою, педагогічним патронажем)
Наразі індивідуальне навчання може бути організоване за однією із трьох індивідуальних форм - екстернатною (екстернатом), сімейною (домашньою) формою, педагогічним патронажем. Відповідна форма має зазначатися в заяві про зарахування (переведення).

Особи, зараховані на індивідуальну форму здобуття освіти відповідно до наказу № 8 у редакції від 12 січня 2016 року, переводяться на педагогічний патронаж або іншу форму здобуття освіти відповідно до їх потреб та інтересів, а також підстав, визначених наказами № 8 (в редакції від 10 липня 2019 року), № 466. Переведення здійснюється за заявою одного батьків або повнолітнього здобувача освіти.

Зарахування (переведення) здобувача освіти на будь-яку з індивідуальних форм не потребує в кожному конкретному випадку погодження з боку відповідного органу управління у сфері освіти.

Зауважуємо, що відповідно до наказу № 8 (пункт 4 розділу І) здобувачі освіти, що проживають на неконтрольованій території або на території населених пунктів на лінії зіткнення, можуть подавати заяви про зарахування на екстернат протягом всього календарного року. У випадках, коли вони звертаються до закладів освіти для проходження річного оцінювання та/або атестації після завершення навчального року, виникають труднощі організації екстернату (у зв'язку з перебуванням педагогічних працівників у відпустках), внаслідок чого вони не можуть отримати документ про загальну середню освіту і продовжити навчання на іншому рівні освіти. Зважаючи на це, закладам освіти тих областей України, до яких зазвичай щороку звертаються здобувачі освіти з неконтрольованих територій або територій населених пунктів на лінії зіткнення, рекомендуємо організовувати роботу в літній період у такий спосіб, щоб максимально сприяти здобувачам освіти в отриманні документів про освіту. Місцевим органам управління у сфері освіти рекомендуємо сприяти організації такої діяльності закладів освіти у спосіб, оптимальний для забезпечення прав педагогічних працівників, зокрема забезпечення оплати праці педагогічних працівників за проведення оцінювання.

Для здобувачів освіти, які проживають у селах і селищах і їх кількість у класі закладу освіти становить менше ніж 5 осіб, може організовуватися педагогічний патронаж (пункт 1 розділу IV наказу № 8). Водночас відповідно до частини другої статті 14 Закону України "Про загальну середню освіту" такі здобувачі освіти можуть навчатися за іншими формами, зокрема дистанційною, сімейною (домашньою) або екстернатом.

Наказом № 8 забезпечено здобуття освіти за індивідуальною формою (екстернат, педагогічний патронаж) для засуджених і осіб, які тримаються під вартою (у випадках, коли для них не може бути організована денна або інша інституційна форма). Особи, які перебувають під домашнім арештом, можуть бути переведені на дистанційну, сімейну (домашню) форму або екстернат, а також можуть продовжити здобувати освіту за денною, вечірньою або заочною формою з використанням дистанційних технологій.

Привертаємо увагу до того, що при організації сімейної (домашньої) форми здобуття освіти дитина має бути зарахована до закладу освіти (у загальному порядку, без подання додаткових документів).

Законодавство не передбачає додаткової оплати з боку батьків на користь державного чи комунального закладу освіти в разі організації здобуття освіти за сімейною (домашньою) формою (крім плати за надання освітніх та інших послуг відповідно до укладених договорів).

Здобувачі освіти за сімейною (домашньою) формою обов'язково проходять оцінювання навчальних досягнень та атестацію (з періодичністю, визначеною законодавством). Слід ураховувати, що лише наявність портфоліо, індивідуального освітнього профайлу, інших форм фіксації індивідуальних досягнень здобувачів освіти (без підсумкового (завершального) оцінювання та/або атестації) не є підставою для переведення до наступного класу та видання документа про освіту.

Варто зауважити, що чинним законодавством не передбачено перерахування коштів батькам, які самостійно організовують навчання своїх дітей, чи будь-яким суб'єктам, до яких вони звернулися (самозайнятих осіб, громадських організацій, тьюторів тощо) для забезпечення організації навчання.

Оплата праці педагогічних працівників, які беруть участь в організації індивідуальної форми здобуття освіти, здійснюється відповідно до чинного законодавства, зокрема наказів № 102, № 127, № 8.

Наголошуємо, що індивідуальна форма здобуття освіти не усуває здобувача освіти від спілкування з іншими учасниками освітнього процесу.

Місцем проведення навчальних занять і консультацій може бути заклад освіти або інше місце, де перебувають інші здобувачі освіти (під час екскурсії, практичної роботи тощо). Педагогічний патронаж передбачає можливість періодичного залучення здобувача освіти до учнівського колективу з метою соціалізації у межах загальношкільних освітніх заходів (якщо спілкування з іншими особами не обмежено медичними показаннями). Форми здобуття освіти можуть поєднуватися. Навчання здобувачів освіти, які перебувають у закладі охорони здоров'я, може здійснюватися у групі.

Здобувачі освіти за індивідуальною формою можуть брати участь в олімпіадах, турнірах, конкурсах та інших змаганнях на загальних підставах. На рівні з іншими здобувачами освіти їм також забезпечується право на відзначення успіхів у своїй діяльності, зокрема нагородження похвальними листами та грамотами, золотою медаллю "За високі досягнення у навчанні" та срібною медаллю "За досягнення у навчанні".

Зауважуємо, що здобуття будь-якої індивідуальної форми освіти може організовуватися на основі освітньої програми закладу освіти, водночас здобувачі освіти (їх батьки) можуть обирати для засвоєння іншу освітню програму (із зазначенням в індивідуальному навчальному плані). Така освітня програма має відповідати вимогам, встановленим законодавством.

Крім того, у закладі освіти мають бути ресурси, необхідні для реалізації індивідуального навчального плану (матеріально-технічне, кадрове, навчально-методичне, інформаційного забезпечення освітньої діяльності тощо) або навчання може організовуватися в поєднанні з мережевою формою здобуття освіти.
Індивідуальний навчальний план
Привертаємо увагу до того, що розроблення та затвердження індивідуального навчального плану для інституційної форми здобуття освіти є можливим, для індивідуальної форми - обов'язковим (пункт 8 розділу І наказу № 8).

Слід ураховувати, що індивідуальний навчальний план розробляється на основі навчального плану, що є складовою освітньої програми (типової або іншої освітньої програми, обраної для засвоєння здобувачем освіти) і має забезпечувати виконання стандарту освіти. Освітні програми та навчальні плани можуть зазнавати змін (щодо переліку навчальних предметів чи обсягу навчального навантаження) лише в межах, визначених законодавством.

Виконання інваріантної частини (опанування базових, вибірково-обов'язкових предметів) навчального плану освітньої програми при організації навчання за індивідуальною формою учнів будь-якого класу є обов'язковим.

Очікувані результати навчання здобувачів освіти, зазначені в освітній програмі, обраній для засвоєння здобувачем освіти, не можуть бути зменшені в індивідуальному навчальному плані.

Індивідуальні навчальні плани доцільно складати (уточнювати) на кожен навчальний рік (зі складанням робочого навчального плану закладі освіту, в якому конкретизується варіативна складова, у тому числі з урахуванням індивідуальних освітніх потреб учнів). Індивідуальний навчальний план може переглядатися протягом терміну його дії.

Індивідуальний навчальний план розробляють педагогічні працівники закладу освіти, які забезпечують здобуття початкової освіти або вивчення окремих предметів базової, профільної середньої освіти.

Відповідно до частини першої статті 1 Закону України "Про освіту" індивідуальна освітня траєкторія здобувача освіти формується з урахуванням його здібностей, інтересів, потреб, мотивації, можливостей і досвіду. У зв'язку із цим, рекомендуємо проводити їх оцінку перед складанням індивідуального навчального плану (із можливим залученням психологічної служби закладу освіти тощо). Крім того, індивідуальний навчальний план розробляється закладом освіти у взаємодії зі здобувачем освіти. Батьки можуть брати участь у розробленні індивідуального навчального плану, а також погоджувати його (пункт 8 розділу І наказу № 8).

Індивідуальний навчальний план затверджуються керівником закладу освіти і не потребує погодження із місцевими органами управління у сфері освіти.

Форма індивідуального навчального плану визначається закладом освіти.
В індивідуальному навчальному плані можуть зазначатися:
1) інформація загального характеру: назва закладу освіти, прізвище та ім'я здобувача освіти, рік його народження, клас, в якому він навчається;

2) цілі організації індивідуальної освітньої траєкторії здобувача освіти (наприклад, забезпечення поглибленого вивчення окремих предметів, самостійного опанування змісту окремих предметів, індивідуального темпу здобуття освіти, поєднання форм здобуття освіти тощо);

3) конкретна форма здобуття освіти (відповідно до статті 9 Закону України "Про освіту", наказів № 536 і № 8) і дата зарахування (переведення) на відповідну форму здобуття освіти;

4) термін дії індивідуального навчального плану;

5) особи, які беруть участь у розробленні індивідуального навчального плану;

6) освітня програма, яку засвоюватиме здобувач освіти, і навчальний план, за яким здійснюватиметься організація навчання (із зазначенням мови навчання);

7) відповідність здобувача освіти вимогам до осіб, які можуть розпочати навчання за обраною освітньою програмою (завершення здобуття початкової або базової середньої освіти);

8) перелік навчальних предметів/курсів (з можливим визначенням послідовності їх опанування);

9) загальний обсяг навчального навантаження та кількість годин на тиждень для вивчення предметів/курсів, а також години на факультативи, індивідуальні заняття, консультації тощо (відповідно до освітньої програми, з урахуванням норм годин, визначених розділом V наказу № 8);

10) графік організації освітнього процесу, в якому можуть визначатися:

розклад проведення навчальних занять, консультацій, виконання завдань здобувачем освіти, оцінювання навчальних досягнень та/або атестації, отримання здобувачем освіти від закладу освіти переліку питань, за якими здійснюватиметься оцінювання та/або атестація, користування навчальною, спортивною, оздоровчою та іншою інфраструктурою закладу освіти тощо. Такий розклад складається з урахуванням індивідуальних особливостей пізнавальної діяльності здобувача освіти і з дотриманням державних санітарних правил і норм;

місце проведення навчальних занять, консультацій, оцінювання тощо, а також можливість застосування технологій дистанційного навчання;

темп засвоєння здобувачем освіти компонентів освітньої програми. Може бути заплановано вивчення певного предмета концентровано (впродовж чверті, семестру, навчального року). Уповільнення темпу здобуття освіти має здійснюватися з урахуванням необхідності забезпечення переведення здобувача освіти до наступного класу. Водночас відповідно до пунктів 2, 4 наказу № 762 учні (вихованці) можуть бути залишені для повторного здобуття освіти у тому самому класі;

11) особливості форм організації освітнього процесу, методи і засоби навчання, які використовуватимуться для досягнення рівня очікуваних результатів навчання. Вони мають бути спрямовані на формування ключових компетентностей, забезпечувати діяльнісну та практичну спрямованість навчання, реалізацію в освітньому процесі міжпредметних і

Внутрішньо-предметних зв'язків, посилювати пізнавальний інтерес здобувачів освіти до навчання. Водночас, звертаємо увагу, що форми організації освітнього процесу можуть уточнюватися та розширюватися залежно від змісту окремих предметів за умови виконання вимог стандарту освіти і навчальних програм з окремих предметів протягом навчального року. Крім того, варто пам'ятати, що вибір форм І методів навчання педагогічний працівник може здійснювати самостійно, враховуючи конкретні умови роботи, забезпечуючи водночас досягнення конкретних очікуваних результатів, зазначених у навчальних програмах окремих предметів;

12) навчальні предмети або інші компоненти освітньої програми, які засвоюватимуться здобувачем освіти в рамках неформальної та інформальної освіти (зважаючи на те, що здобувачі освіти та їх батьки мають право обирати не лише форму, а й вид освіти);

13) персональний склад педагогічних працівників, які забезпечуватимуть навчання за індивідуальним навчальним планом;

14) інші положення щодо організації певної форми здобуття освіти.

В індивідуальному навчальному плані рекомендуємо передбачити відмітку про погодження батьками та/або здобувачем освіти змісту індивідуального навчального плану, а також отримання ними копій індивідуального навчального плану (після затвердження).

Зауважуємо, що листи Міністерства освіти і науки України мають лише роз'яснювальний, інформаційний характер і не встановлюють правових норм.

Заступник Міністра Вадим Карандій

# data[].attributes.attachment_link.title
Щодо організації форм здобуття загальної середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ № 1/9-525 від 20 серпня 2019 року Керівникам департаментів (управлінь) освіти і науки обласних, Київської міської державних адміністрацій, керівникам закладів загальної середньої освіти Щодо організації форм здобуття загальної середньої освіти Міністерство освіти і науки України надає роз'яснення та рекомендації закладам загальної середньої освіти (далі - заклади освіти) щодо організації різних форм здобуття освіти, у тому числі з урахуванням звернень органів управління у сфері освіти, педагогічних працівників, батьків або інших законних представників здобувачів освіти (далі - батьки), громадських організацій.

# data[].attributes.headline
Асистент учителя та його документація

# data[].attributes.subject
Асистент учителя та його документація

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Запитання щодо документації асистента вчителя в інклюзивному класі одне з найпоширеніших та мало унормоване в українському законодавстві. На сьогодні немає чітко затвердженого переліку обов'язкових документів для асистента вчителя. Чому так? Відповіді можна знайти в наказі МОН від 25 червня 2018 №676 року "Про затвердження інструкції з діловодства у закладах загальної середньої освіти".

Отже, нова Інструкція унормовує загальні засади ведення діловодства у закладах загальної середньої освіти. Відповідно, на її підставі заклад освіти затверджуватиме власну.

Такий підхід максимально розширює повноваження й індивідуалізує потреби закладу освіти в документуванні інформації, пов'язаної з прийняттям управлінських рішень, й убезпечує освітян від надмірних вимог щодо обов'язкового зберігання документів, що втратили актуальність.
Інструкція не містить переліку обов'язкової для закладів освіти ділової документації.
Що ж потрібно для роботи асистента вчителя?

ІПР. Основний документ (річний план роботи асистента вчителя) - індивідуальна програма розвитку, яку пишуть на кожну дитину з ООП індивідуально впродовж 2-х тижнів від початку навчання ("Примірне положення про команду психолого-педагогічного супроводу", наказ МОН від 08.06.2018, №609). Асистент вчителя разом з вчителем класу оцінює рівень досягнення кінцевих цілей навчання, передбачених ІПР.

Зведена таблиця (розклад уроків / вид діяльності). Оскільки допомога асистента вчителя може бути необхідна не на всіх уроках, у зведеній таблиці (розкладу та видів діяльності) можна відзначати, на яких саме уроках асистент вчителя має активно працювати в класі, а на яких може займатись адаптацією матеріалів та заповненням необхідних документів.

Графік роботи асистента вчителя (залежно від робочого навантаження). На кожен інклюзивний клас виділяється ставка асистента вчителя в розмірі 25 годин на тиждень. Цю ставку можуть між собою ділити два асистенти вчителя, відповідно по 12,5 годин на тиждень. У такому випадку буде зручно вести графік роботи асистентів вчителів.

Приклад графіку роботи двох асистентів в одному класі
Розклад роботи асистентів вчителя 1-Б класу (асистент вчителя - X, асистент вчителя - Y)

Журнал спостереження. Одними з основних функцій асистента учителя є:

- спостереження за дитиною з метою вивчення її індивідуальних особливостей, схильностей, інтересів та потреб;

- оцінка (спільно з вчителем) рівня досягнення кінцевих цілей навчання, передбачених ІПР;

Для збору цієї інформації доречно вести журнал спостереження. Стандартизованої форми такого журналу немає. Ми пропонуємо вам свій варіант такого журналу.

Варто зауважити, що зміст журналу може змінюватись залежно від цілей спостереження. Для кожної дитини рекомендовано вести індивідуальний журнал спостереження.

Портфоліо дитини - папка з роботами дитини (малюнки, аплікації, робочі зошити, роботи на роздруківках). Усі матеріали, які допоможуть визначити прогрес дитини в освоєнні навичок наприкінці певного періоду (півріччя або навчального року).

Варто зазначити, що перелік усіх необхідних документів для ведення асистентом вчителя, може бути вказаний в його посадових обов'язках.
Ольга Семко, поведінковий аналітик, асистент вчителя київської середньої загальноосвітньої школи №74 Титульне фото: автор - Syda_Productions, Depositphotos

# data[].attributes.attachment_link.title
Яку документацію варто вести асистенту вчителя в інклюзивному класі

# data[].attributes.attachment_link.description
Запитання щодо документації асистента вчителя в інклюзивному класі одне з найпоширеніших та мало унормоване в українському законодавстві. На сьогодні немає чітко затвердженого переліку обов'язкових документів для асистента вчителя. Чому так? Відповіді можна знайти в наказі МОН від 25 червня 2018 №676 року "Про затвердження інструкції з діловодства у закладах загальної середньої освіти".

# data[].attributes.headline
Запитання та відповіді

# data[].attributes.subject
Запитання та відповіді

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.title
Відповідаємо на запитання. Інклюзивне навчання

# data[].attributes.attachment_link.description
Інклюзивне навчання – тема, з якої “Нова українська школа” отримує чи не найбільше запитань. Тому ми вирішили зробити окрему добірку з

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
Відповідаємо на запитання. Інклюзивне навчання

# data[].attributes.headline
Готуємось до ЗНО-2020

# data[].attributes.subject
Готуємось до ЗНО-2020

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Наказом Міністерства освіти і науки України від 5 травня 2021 року №498 урегулювано проведення зовнішнього незалежного оцінювання 2022 року. Відповідно до наказу кожен зареєстрований учасник має право за рахунок коштів державного бюджету пройти тести щонайбільше з п'яти навчальних предметів. Учасник також має змогу скласти тести з більшої кількості предметів за кошти фізичних і юридичних осіб.
Календар проведення ЗНО 2022 ПРЕДМЕТИ ЗНО
Загалом зовнішнє незалежне оцінювання відбуватиметься з тринадцяти навчальних предметів:
* українська мова;
* українська мова і література;
* математика (завдання рівня стандарту);
* математика;
* історія України;
* англійська мова;
* іспанська мова;
* німецька мова;
* французька мова;
* біологія;
* географія;
* фізика;
* хімія.
ПРОГРАМИ ТА ХАРАКТЕРИСТИКИ СЕРТИФІКАЦІЙНИХ РОБІТ

Зміст сертифікаційних робіт відповідатиме програмам зовнішнього незалежного оцінювання, затвердженим наказами Міністерства освіти і науки України від 26 червня 2018 року №696, від 20 грудня 2018 року №1426, від 04 грудня 2019 року №1513.

Ознайомтеся із характеристиками сертифікаційних робіт, критеріями оцінювання завдань відкритої форми та схемами нарахування балів за виконання завдань сертифікаційних робіт зовнішнього незалежного оцінювання.

У характеристиці сертифікаційної роботи з певного навчального предмета зазначено структуру тесту, кількість та типи завдань, наведено схему нарахування тестових балів і кількість балів, які можна отримати, правильно виконавши всі завдання тесту. Також зазначено час, відведений на його виконання. Докладне ознайомлення з інформацією, поданою в характеристиці сертифікаційної роботи, допоможе раціонально розподілити час для виконання її завдань та виробити власну стратегію ефективної роботи під час проходження зовнішнього незалежного оцінювання.

Критерії оцінювання завдання відкритої форми з розгорнутою відповіддю містять розширену інформацію про нарахування балів за виконання завдань за певним критерієм. Наприклад, після ознайомлення з критеріями оцінювання власного висловлення з української мови учасник / учасниця тестування знатиме, з яких частин має складатися власне висловлення та наявність яких помилок призведе до зменшення кількості тестових балів під час оцінювання цього завдання.
ДЕРЖАВНА ПІДСУМКОВА АТЕСТАЦІЯ У ФОРМІ ЗОВНІШНЬОГО НЕЗАЛЕЖНОГО ОЦІНЮВАННЯ
Результати зовнішнього оцінювання із чотирьох навчальних предметів зараховуються як результати державної підсумкової атестації (за шкалою 1-12 балів) за освітній рівень повної загальної середньої освіти для учнів (слухачів, студентів) закладів загальної середньої освіти, професійної (професійно-технічної), фахової передвищої та вищої освіти, які в 2022 році завершують здобуття повної загальної середньої освіти:
ПРЕДМЕТИ ДПА

українська мова (усі завдання сертифікаційної роботи) або української мова і література (субтест "Атестаційні завдання");

математика (за підсумками виконання сертифікаційної роботи з: математики (завдання рівня стандарту) або завдань субтесту "Атестаційні завдання з математики" (для здобувачів освіти, які вивчали математику на рівні стандарту); математики (для здобувачів освіти, які вивчали математику на профільному рівні));

історія України (субтест "Період XX - початок XXI століття") або іноземна мова - за вибором здобувача освіти;

один з навчальних предметів (історія України, біологія, географія, фізика, хімія, англійська мова, іспанська мова, німецька мова, французька мова).

Учням, які виберуть для проходження державної підсумкової атестації математику та/або іноземну мову, оцінка ДПА (за шкалою 1-12 балів) буде визначатися залежно від рівня, на якому вони цей навчальний предмет вивчали.

Особа, яка має бажання вступати до закладу вищої освіти, самостійно визначає, результати яких тестів їй потрібні для вступу на ту чи ту спеціальність. Перелік таких предметів визначено Умовами прийому на навчання до закладів вищої освіти України у 2022 році.

Як не розгубитися у вирі інформації? На що варто зважати, готуючись до ЗНО? Які предмети ЗНО/ДПА вибрати? Чому реєстрація - це не квест, а простий алгоритм?
Команда Українського центру оцінювання якості освіти проаналізувала всі запити та найпоширеніші запитання, отримані протягом кількох років. І прийняла рішення - розробити та систематизувати для учасників зовнішнього незалежного оцінювання "Путівник учасника ЗНО-2022".

Шановні батьки! Український центр оцінювання якості освіти підготував "Поради батькам". Ви знайдете відповіді на такі запитання: чи є ДПА тим самим, що й ЗНО? які предмети треба проходити на ДПА, а які - на ЗНО? яким буде тест із математики у 2022 році? українська мова чи українська мова і література: який тест вибрати?
Допоможіть своїй доньці/своєму синові визначитися з предметами ЗНО/ДПА.
Радимо ресурси, які допоможуть у підготовці до ЗНО-2022!

http://lv.testportal.gov.ua:8080/- тренувальне он-лайн тестування на сайті Львівського РЦОЯО (переваги - тренування за темами)

http://zno.osvita.ua/- тести ЗНО минулих років онлайн, перевага - можливість одразу почитати коментар: тема, правило, правильна відповідь

http://www.lvtest.org.ua/index.php/pidhotovka-do-testiv- тренінг on-line. - Перелік пам'яток архітектури та образотворчого мистецтва, які містить програма ЗНО з історії України

http://www.lvtest.org.ua/index.php/pidhotovka-do-testiv- тренінг on-line. - Історичні персоналії для візуального розпізнавання

http://lv.testportal.gov.ua:82/traneeHistory/edusite/maps.html- тренажер з історії України "Карти (мапи)" з коментарем до кожного завдання

http://testportal.gov.ua/testy-mynulyh-rokiv/- вичерпна інформація про перебіг ЗНО минулих років. Бажаєте - роздрукуйте зошит за будь-який рік ЗНО, попрацюйте у ньому, перевірте себе за правильними відповідями, скористайтеся таблицями переведення тестових балів у 12-бальну та 200-бальну шкалу

iLearn(https://ilearn.org.ua/) - це безкоштовна гейміфікована платформа з навчальними онлайн-курсами, тестами та вебінарами для всіх, хто бажає навчатися та успішно скласти ЗНО

Студія онлайн-освіти EdEra - безкоштовна платформа підготовки до ЗНО з англійської мови, української мови і літератури, математики, історії та біології

Prometheus- безкоштовні курси з підготовки до ЗНО з математики, української мови, української мови і літератури та історії України

Якщо ви обрали для ЗНО/ДПА іноземну мову, готуючись до аудіювання, скористайтеся ресурсами на сайті Українського центру оцінювання якості освіти. Аудіофайли з іноземних мов, які використовувалися для аудіювання попередніх років, ви зможете знайти на сайті УЦОЯО в розділі "ЗНО/ДПА" на сторінках "Учаснику зовнішнього оцінювання" - "Тести минулих років". Наприклад, за посиланням http://testportal.gov.ua/anglijska-mova-2019/розміщено аудіофайл із англійської мови 2019 року. Прослухайте обов'язково!!!!

Запрошуємо приєднатися до нас
у соціальній мережі ІNSTAGRAM - https://www.instagram.com/ZNO_DON/
на YOUTUBE каналі ДРЦОЯО - https://www.youtube.com/channel/UCCwZ5ekXu4YQaBJUSfBrXAg
в TELEGRAM каналі ДРЦОЯО - https://t.me/ZNO_DON
у соціальній мережі FACEBOOK - https://www.facebook.com/DRCOKO/
Слідкуйте за новинами нашого сайту та оновленнями сторінок.
УСПІХУ ДОСЯГАЄ ТОЙ, ХТО ВОЛОДІЄ ПОВНОЮ ІНФОРМАЦІЄЮ, ГОТУЄТЬСЯ ТА ТРЕНУЄТЬСЯ!

# data[].attributes.attachment_link.title
Готуємось до ЗНО

# data[].attributes.attachment_link.description
Наказом Міністерства освіти і науки України від 5 травня 2021 року №498 урегулювано проведення зовнішнього незалежного оцінювання 2022 року. Відповідно до наказу кожен зареєстрований учасник має право за рахунок коштів державного бюджету пройти тести щонайбільше з п'яти навчальних предметів. Учасник також має змогу скласти тести з більшої кількості предметів за кошти фізичних і юридичних осіб.

# data[].attributes.headline
Реєстрація на ЗНО-2020

# data[].attributes.subject
Реєстрація на ЗНО-2020

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Реєстрація осіб, які виявили бажання пройти в 2020 році зовнішнє незалежне оцінювання буде проходити з 3 лютого по 24 березня 2020 року.

Реєстраційну картку необхідно сформувати за допомогою спеціального сервісу "Зареєструватися", який почне працювати 3 лютого 2020 року.
Одним із перших кроків є обрання категорії особи. Будьте уважні:

Якщо ви у 2020 році завершуєте навчання в закладі загальної середньої освіти (школа, гімназія, ліцей тощо), а отже складаєте ДПА - ваша категорія "Випускник закладу загальної середньої освіти 2020 року".

Якщо ви є учнем (студентом, слухачем) закладів професійної (професійно-технічної) освіти і здобуваєте в поточному році повну загальну середню освіту, а отже складаєте ДПА - ваша категорія "Учень (слухач) закладу професійної (професійно-технічної) освіти".

Якщо ви є студентом закладу вищої освіти (коледж) і здобуваєте в поточному році повну загальну середню освіту, а отже складаєте ДПА - ваша категорія "Студент закладу вищої освіти".

Якщо ви вже маєте атестат (здобули повну загальну середню освіту в попередні роки), незалежно від того, де ви навчаєтеся зараз (чи продовжуєте навчатися), - ваша категорія "Випускник минулих років".

Якщо ви навчаєтесь у закордонному закладі освіти та здобуваєте в поточному році повну загальну середню освіту, - ваша категорія "Випускник, який здобуде в 2020 році повну загальну середню освіту в закордонному закладі освіти".

Випускники закладів загальної середньої освіти 2020 року, слухачі професійних (професійно-технічних) закладів та студенти закладів вищої освіти І-ІІ р.а., які отримують повну загальну середню освіту у 2020 році, надають документи до свого закладу освіти. Заклад освіти надсилає комплекти реєстраційних документів із супроводжуючим листом до регіонального центру.
ПРОЦЕДУРА РЕЄСТРАЦІЇ ОСІБ, ЯКІ СКЛАДАЮТЬ ДПА У ФОРМІ ЗНО
Випускники минулих років (тобто особи, що вже мають документ про повну загальну середню освіту, незалежно від того, де навчаються зараз (чи продовжують навчатися)), можуть оформити заяву-реєстраційну картку самостійно, скориставшись спеціальним сервісом "Зареєструватися", який почне працювати 3 лютого 2020 року.
Комплект реєстраційних документів потрібно надіслати рекомендованим листом на адресу, що буде зазначена у контрольно-інформаційному листі до заяви-реєстраційної картки. Також можна буде звернутися за допомогою до одного з пунктів реєстрації. Мережу пунктів реєстрації буде оприлюднена до 20 січня 2020 року.
ПРОЦЕДУРА РЕЄСТРАЦІЇ ОСІБ, ЯКІ НЕ СКЛАДАЮТЬ ДПА У ФОРМІ ЗНО
Кожен із зареєстрованих за номером реєстраційної картки може відслідковувати стан опрацювання реєстраційних документів ЗНО 2020 . Система фіксує день і час отримання документів регіональним центром та всі етапи їх опрацювання: обробки заяви-реєстраційної картки, друку сертифіката, відправки рекомендованого листа із реєстраційними документами регіональним центром. Також вказується номер поштового відправлення для відслідковування відправлень на сайті Укрпошти. Якщо документи мають недоліки, то у системі буде зазначено коли і з яких причин отримано відмову.
УВАГА!
Реєстрація вважається завершеною тільки після отримання від регіонального центру оцінювання якості освіти:

Бланка сертифіката учасника ЗНО;
2. Реєстраційного повідомлення від Донецького РЦОЯО;
3. Інформаційного бюлетеня "Зовнішнє незалежне оцінювання. 2020 рік";
4. Повідомлення про створення особливих умов проходження зовнішнього оцінювання (тільки для осіб, які надали відповідний висновок закладу охорони здоров'я).

За результатами реєстрації Вам буде створено інформаційну сторінку, доступ до якої здійснюється за номером сертифіката та PIN-кодом, наданими у ньому.
Внесення змін
Внести зміни до реєстраційних даних можна з 03 лютого по 24 березня 2020 року тільки після отримання Вами від регіонального центру оцінювання якості освіти сертифіката учасника зовнішнього незалежного оцінювання.
Для перереєстрації потрібно внести зміни до реєстраційних даних за допомогою спеціального сервісу"Внести зміни", розміщеного на веб-сайті Українського центру оцінювання якості освіти.
Вхід до сервісу - за номером і пін-кодом Сертифіката. Вам потрібно буде повторно сформувати комплект реєстраційних документів, вклавши до нього отриманий раніше Сертифікат.
Пакет документів треба подати до відповідного регіонального центру в той самий спосіб, у який це було здійснено під час реєстрації.
Відмова в реєстрації
У разі отримання рішення про відмову в реєстрації (перереєстрації) Ви отримаєте витяг із протоколу засідання регламентної комісії, у якому буде зазначена причина відмови.
Якщо Ви можете усунути причини, що стали підставою для прийняття такого рішення, до 24 березня 2020 року,створіть нову реєстраційну картку, скориставшись сервісом "Зареєструватися", сформуйте пакет реєстраційних документів та передайте до закладу освіти, у якому навчаєтесь (якщо складатимете ДПА у формі ЗНО), для подальшої відправки документів до регіонального центру. Якщо ви випускник минулих років, то комплект реєстраційних документів ви надсилаєте рекомендованим листом самостійно.
УСПІХУ ДОСЯГАЄ ТОЙ, ХТО РЕЄСТРУЄТЬСЯ ВЧАСНО ТА БЕЗ ПОМИЛОК!

# data[].attributes.attachment_link.title
Реєстрація на ЗНО

# data[].attributes.attachment_link.description
Реєстрація осіб, які виявили бажання пройти в 2020 році зовнішнє незалежне оцінювання буде проходити з 3 лютого по 24 березня 2020 року. Реєстраційну картку необхідно сформувати за допомогою спеціального сервісу " Зареєструватися ", який почне працювати 3 лютого 2020 року. Одним із перших кроків є обрання категорії особи.

# data[].attributes.headline
Пробне ЗНО-2020

# data[].attributes.subject
Пробне ЗНО-2020

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Пробне ЗНО 2021 року у Донецькій та Луганській областях відбудеться у заплановані терміни - 10 квітня.
Учасники, які проходитимуть оцінювання, зможуть занести свої відповіді на завдання всіх тестів пробного ЗНО до цього сервісу 10-14 квітня. Відповіді на завдання тестів буде розміщено 12 квітня.
Результати пробного ЗНО (за шкалами 1‒12 балів, 100‒200 балів) буде розміщено в особистих кабінетах усіх учасників оцінювання до 30 квітня.
Відеокоментарі до завдань тестів будутьдоступні уже з 11 квітня.
Український і регіональний центр оцінювання просять учасників пробного ЗНО бути максимально відповідальними, дотримуватися рекомендацій медиків, правил соціального дистанціювання, не наражати себе та інших на небезпеку, стежити за самопочуттям перед тестуванням та за наявності симптомів ГРВІ залишатися вдома.
У разі якщо учасник вирішить залишитися вдома, він зможе завантажити всі матеріали тестування, занести відповіді до спеціального сервісу, щоб визначити свої результати, не створюючи додаткових ризиків для здоров'я.
Нагадуємо, що всі учасники пробного ЗНО зобов'язані дотримуватися протиепідемічних заходів як до входу в пункти тестування, так і впродовж усього періоду оцінювання: учасники мають перебувати в масках, мати маленькі дезінфектори й користуватися ними, дотримуватися соціальної дистанції із іншими учасниками тестування.
Будьте здорові! Слідкуйте за новинами на сайті УЦОЯО та регіонального центру.

24 березня 2021 року на інформаційних сторінках "Особистий кабінет учасника пробного ЗНО" розміщено запрошення-перепустки на пункти проведення пробного зовнішнього незалежного оцінювання та інформацію про сервіс "Визначення результатів пробного зовнішнього незалежного оцінювання".
Радимо ознайомитися змережею пунктів проведення пробного зовнішнього незалежного оцінювання Донецької та Луганської областей і маршрутами доїзду.
Нагадуємо, допуск учасників пробного ЗНО до пункту тестування здійснюється після оцінки наявності ознак респіраторних хвороб та за умови одягнення власної захисної маски/респіратора так, щоб були покриті ніс та рот. Особи, у яких виявлено ознаки респіраторних хвороб, не будуть допускатися до проходження пробного ЗНО.

Пробне зовнішнє незалежне оцінювання проходить з метою ознайомлення всіх охочих із процедурою проведення зовнішнього незалежного оцінювання, структурою та змістом сертифікаційної роботи (тестового зошита), і є важливою складовою підготовки до зовнішнього незалежного оцінювання.
У 2021 році можна буде:
- ознайомитися з процедурою проведення ЗНО під час пробного тестування з одного із навчальних предметів;
- перевірити рівень своїх навчальних досягнень з усіх інших навчальних предметів ЗНО ( у разі внесення відповідей на спеціальний сервіс).

Вартість пробного ЗНО для учасників із Донецької та Луганської областей
255 гривень
УМОВИ РЕЄСТРАЦІЇ ТА УЧАСТІ
учасників із Донецької та Луганської областей
у пробному зовнішньому незалежному оцінюванні
2021 року
Графік проведення пробного ЗНО:
Тестування з усіх навчальних предметів (українська мова, українська мова і література, історія України, математика, математика (завдання рівня стандарт), біологія, географія, фізика, хімія, англійська, іспанська, німецька та французька мов) відбудуться 10 квітня 2021 року.
Кожний зареєстрований учасник, крім обраного для пробного ЗНО предмета, зможе додатково завантажити тестові зошити з усіх навчальних предметів із переліку ЗНО-2021, пройти тестування вдома, після чого внести свої відповіді на спеціальний сервіс визначення результатів.
Результати пробного ЗНО-2021 для осіб, які введуть свої відповіді на спеціальному сервісі, буде оприлюднено на їхніх інформаційних сторінках 16 квітня 2021 року.
З огляду на те, що деякі здобувачі освіти не мають змоги постійно відвідувати заклади освіти, Український центр оцінювання якості освіти спільно з ГС "Освіторія" і МФ "Відродження" планують підготувати низку відеороз'яснень до завдань пробного ЗНО-2021. Нагадаємо, що минулорічні відеоматеріали доступні на youtube каналі ГС "Освіторія", а також на платформі iLearn.
Слідкуйте за новинами нашого сайту щодо подальшої інформації.
Для отримання додаткової інформації телефонуйте за номерами:
* з організаційних питань - (06264) 2-03-51, (06264) 2-03-52, (097) 283-51-94 (організаційно - методичний відділ);
* (06264) 2-02-58 (приймальня);
* з технічних питань - (06264) 2-02-59, (095) 523-30-74 (відділ інформаційних технологій).
УСПІХІВ ДОСЯГАЄ ТОЙ, ХТО ТРЕНУЄТЬСЯ!

# data[].attributes.attachment_link.title
Пробне зовнішнє незалежне оцінювання

# data[].attributes.attachment_link.description
Пробне ЗНО 2021 року у Донецькій та Луганській областях відбудеться у заплановані терміни - 10 квітня. Учасники, які проходитимуть оцінювання, зможуть занести свої відповіді на завдання всіх тестів пробного ЗНО до цього сервісу 10-14 квітня. Відповіді на завдання тестів буде розміщено 12 квітня.

# data[].attributes.headline
Положення про сертифікацію педагогічних працівників

# data[].attributes.subject
Положення про сертифікацію педагогічних працівників

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
КАБІНЕТ МІНІСТРІВ УКРАЇНИ
ПОСТАНОВА

від 27 грудня 2018 р. № 1190
Київ
Про затвердження Положення про сертифікацію педагогічних працівників
Відповідно до частини шостої статті 51 Закону України "Про освіту" Кабінет Міністрів України постановляє:

1. Затвердити Положення про сертифікацію педагогічних працівників, що додається.

2. Погодитися з пропозицією Міністерства освіти і науки щодо:

1) реалізації разом з Державною службою якості освіти та її територіальними органами, Українським центром оцінювання якості освіти та регіональними центрами оцінювання якості освіти у 2019-2021 роках відповідно до Положення, затвердженого цією постановою, пілотного проекту із сертифікації педагогічних працівників у кількості:

у 2019 році - не більше однієї тисячі вчителів початкових класів;

у 2020 та 2021 роках - відповідно до рішення Міністерства освіти і науки;

2) залучення до роботи в експертних групах із сертифікації педагогічних, науково-педагогічних працівників державних і комунальних закладів освіти чи інших осіб з досвідом педагогічної діяльності не менше ніж п'ять років.

3. Місцевим органам виконавчої влади сприяти Державній службі якості освіти та її територіальним органам, Українському центру оцінювання якості освіти та регіональним центрам оцінювання якості освіти в організації та проведенні сертифікації педагогічних працівників.

Прем'єр-міністр України В. ГРОЙСМАН

ЗАТВЕРДЖЕНО
постановою Кабінету Міністрів України
від 27 грудня 2018 р. № 1190

ПОЛОЖЕННЯ
про сертифікацію педагогічних працівників

Загальна частина

Це Положення встановлює порядок проведення сертифікації педагогічних працівників (далі - сертифікація).

Метою сертифікації є виявлення та заохочення педагогічних працівників з високим рівнем педагогічної майстерності, які володіють методиками компетентнісного навчання і новими освітніми технологіями та сприяють їх поширенню.

Педагогічні працівники беруть участь у сертифікації виключно на добровільних засадах.

Терміни, що вживаються у цьому Положенні, мають таке значення:

експерти - педагогічні, науково-педагогічні працівники закладів освіти чи інші особи з досвідом педагогічної діяльності не менше ніж п'ять років, яких може бути залучено до проведення сертифікації;

електронне портфоліо (далі - е-портфоліо) - сформована учасником сертифікації в електронному вигляді добірка матеріалів, що свідчить про педагогічну майстерність учасника сертифікації;

кабінет учасника сертифікації - веб-сервіс, що створюється для кожного учасника сертифікації на веб-сайті Українського центру оцінювання якості освіти;

реєстр сертифікатів - база даних про видані педагогічним працівникам сертифікати, що зберігається в Єдиній державній електронній базі з питань освіти;

учасник сертифікації - педагогічний працівник, який має стаж педагогічної роботи на відповідній посаді на момент його реєстрації не менше двох років, зареєстрований для проходження сертифікації у встановленому цим Положенням порядку;

файлообмінник - електронний ресурс в Інтернеті, що дає змогу педагогічному працівникові створити веб-папку, розмістити в ній своє е-портфоліо та забезпечує цілодобовий доступ до нього для інших осіб.

Обробка персональних даних педагогічних працівників здійснюється відповідно до Закону України "Про захист персональних даних".

Сертифікація проводиться державною мовою з дотриманням засад і принципів, визначених статтею 6 Закону України "Про освіту".

Сертифікація педагогічного працівника здійснюється за умови його добровільної реєстрації, що здійснюється Українським центром оцінювання якості освіти та регіональними центрами оцінювання якості освіти (далі - регіональні центри).

Подання педагогічним працівником документів з метою реєстрації для проходження сертифікації є підтвердженням надання ним згоди на обробку персональних даних відповідно до цього Положення.

Сертифікація передбачає:

1) експертне оцінювання професійних компетентностей учасників сертифікації шляхом вивчення практичного досвіду їх роботи, що організовується Державною службою якості освіти та її територіальними органами;

2) самооцінювання учасником сертифікації власної педагогічної майстерності;

3) оцінювання фахових знань та умінь учасників сертифікації шляхом їх незалежного тестування, що організовується Українським центром оцінювання якості освіти та регіональними центрами.

Реєстрація для проходження сертифікації

Реєстрація для проходження сертифікації здійснюється шляхом подання реєстраційних документів педагогічними працівниками, які бажають пройти сертифікацію, у строки, що встановлюються МОН.

З урахуванням наявності професійних стандартів педагогічних працівників, обсягів фінансування та спроможності органів і установ, що проводять сертифікацію, МОН може визначати категорії і граничну кількість учасників сертифікації у відповідному році.

Педагогічний працівник, який реєструється для проходження сертифікації, повинен надіслати рекомендованим поштовим відправленням або доставити нарочно до відповідного регіонального центру реєстраційні документи, а саме:

1) оформлену реєстраційну картку-заяву, бланк якої формується з використанням веб-сервісу, розміщеного на веб-сайті Українського центру оцінювання якості освіти;

2) копію паспорта громадянина України, а в разі його відсутності - іншого документа, що посвідчує особу;

3) копію одного з таких документів:

довідки про присвоєння ідентифікаційного номера фізичної особи - платника податків або картки платника податків, або сторінки паспорта, на якій зроблено відмітку з даними про реєстраційний номер облікової картки платника податків;

сторінки паспорта, на якій зроблено відмітку про наявність права здійснювати будь-які платежі за серією та номером паспорта (для особи, яка через свої релігійні переконання відмовилася від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків);

4) довідку із закладу освіти, в якому працює педагогічний працівник, з інформацією про:

прізвище, ім'я, по батькові (у разі наявності);

назву посади з уточненням фаху, за яким працює;

загальний стаж педагогічної роботи;

стаж роботи на займаній посаді;

спеціальність згідно з дипломом;

кваліфікаційну категорію;

педагогічне звання (за наявності).

Педагогічний працівник, документи якого містять розбіжності в персональних даних, також повинен подати копію відповідного документа (свідоцтва про зміну імені (прізвища, власного імені, по батькові) та/або свідоцтва про шлюб, та/або свідоцтва про розірвання шлюбу).

Для формування бланка реєстраційної картки-заяви педагогічний працівник повинен скористатися веб-сервісом, розміщеним на веб-сайті Українського центру оцінювання якості освіти, зазначивши в ній такі дані:

1) прізвище, ім'я, по батькові (у разі наявності);

2) число, місяць і рік народження;

3) серію (за наявності) та номер паспорта громадянина України (у разі його відсутності - іншого документа, що посвідчує особу), на підставі якого здійснюється реєстрація;

4) реєстраційний номер облікової картки платника податків (особа, яка через свої релігійні переконання відмовляється від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків, зазначає серію (за наявності) та номер паспорта, в якому проставлена відмітка про наявність права здійснювати будь-які платежі за серією та номером паспорта);

5) номери контактних телефонів;

6) поштову адресу, за якою йому може бути надіслано офіційну кореспонденцію;

7) адресу електронної пошти;

8) найменування закладу освіти, в якому працює;

9) мову, якою здійснює освітній процес;

10) назву посади з уточненням фаху, за яким працює;

11) загальний стаж педагогічної роботи;

12) стаж роботи на займаній посаді;

13) кваліфікаційну категорію;

14) педагогічне звання (за наявності);

15) гіперпосилання на місце розташування веб-папки, створеної ним на одному з файлообмінників як загальнодоступної через Інтернет, до якої в подальшому відповідно до цього Положення буде завантажене е-портфоліо учасника сертифікації.

Педагогічний працівник повинен власноруч заповнити сформований ним бланк реєстраційної картки-заяви, а саме:

написати заяву, в якій необхідно засвідчити бажання взяти участь у сертифікації та підтвердити факт ознайомлення з цим Положенням;

зазначити прізвище та ініціали;

у спеціально відведених місцях зазначити дату заповнення заяви та проставити особистий підпис.

Кількість сформованих бланків реєстраційних карток-заяв не може перевищувати визначену МОН граничну кількість педагогічних працівників, які можуть у відповідному році пройти сертифікацію (зокрема, у відповідній області та м. Києві).

Дата подання реєстраційних документів визначається за відбитком штемпеля відправлення на поштовому конверті (у разі доставки нарочно - за днем отримання, зафіксованим у регіональному центрі).

Опрацювання реєстраційних документів здійснюється регіональним центром протягом десяти календарних днів із моменту їх отримання.

Для кожного учасника сертифікації Український центр оцінювання якості освіти створює на своєму веб-сайті кабінет учасника сертифікації, доступ до якого здійснюється в порядку, визначеному Українським центром оцінювання якості освіти.

Регіональний центр надсилає кожному учасникові сертифікації рекомендованим поштовим відправленням на зазначену ним у реєстраційній картці-заяві адресу повідомлення учасника сертифікації, в якому зазначається:

1) інформація, внесена до бази даних учасників сертифікації Українського центру оцінювання якості освіти (далі - база даних);

2) логін та пін-код доступу до кабінету учасника сертифікації.

Підставами для відмови педагогічному працівникові в реєстрації для участі в сертифікації є:

1) неподання документів, що підтверджують достовірність інформації, зазначеної в реєстраційній картці-заяві;

2) подання недостовірної інформації;

3) неналежне оформлення документів, необхідних для реєстрації;

4) подання реєстраційних документів особою, яка відповідно до вимог законодавства не має права на проходження сертифікації;

5) подання реєстраційних документів після завершення встановленого строку реєстрації;

6) наявність у педагогічного працівника чинного сертифіката про успішне проходження сертифікації, виданого протягом останніх двох років.

Рішення про відмову в реєстрації приймають регламентні комісії при регіональних центрах (далі - регламентні комісії), які діють відповідно до положення, затвердженого МОН. У разі прийняття такого рішення педагогічному працівнику рекомендованим листом надсилається:

1) витяг із протоколу засідання регламентної комісії, в якому зазначено причину відмови;

2) документи, надіслані педагогічним працівником для реєстрації, у тому числі реєстраційну картку (без частини, що містить заяву).

Заява про участь у сертифікації, а також копії документів, надіслані педагогічним працівником для реєстрації, зберігаються в регіональному центрі.

Педагогічний працівник, якому відмовлено в реєстрації з підстав, зазначених у підпунктах 1-3 абзацу першого пункту 14 цього Положення, може у строк, відведений для реєстрації, повторно подати комплект реєстраційних документів, усунувши причини, що стали підставою для відмови.

Центр формує базу даних учасників сертифікації та не пізніше ніж через два тижні після завершення реєстрації передає її Державній службі якості освіти.

Вивчення практичного досвіду роботи учасників сертифікації

З метою організації вивчення практичного досвіду роботи учасників сертифікації Державна служба якості освіти:

1) здійснює організаційне забезпечення вивчення практичного досвіду учасників сертифікації;

2) взаємодіє із закладами освіти, установами, організаціями, органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування з питань підготовки експертів та їх залучення до вивчення практичного досвіду роботи учасників сертифікації;

3) організовує добір і підготовку експертів, забезпечує їх інформаційними та методичними матеріалами;

4) затверджує та оприлюднює на власному офіційному веб-сайті до початку вивчення практичного досвіду роботи учасників сертифікації:

загальний список експертів, які можуть залучатися до проведення сертифікації;

методику експертного оцінювання професійних компетентностей учасників сертифікації, форму експертного висновку та методичні рекомендації експертам щодо її заповнення;

5) формує експертні групи та закріплює їх за учасниками сертифікації.

Наказ Державної служби якості освіти про затвердження загального списку експертів є обов'язковою умовою для:

відрядження експерта в установленому порядку для роботи у складі експертної групи;

допуску експерта до вивчення практичного досвіду роботи учасника сертифікації в закладі освіти.

До складу експертної групи, яка вивчає практичний досвід роботи учасника сертифікації безпосередньо в закладі освіти, входять не менше двох осіб.

До відповідної експертної групи не можуть входити експерти, які:

проживають в одному з учасником сертифікації населеному пункті (селі, селищі, місті);

працюють з учасником сертифікації в одному закладі освіти чи є співавторами наукової роботи.

Експертами не можуть бути особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Строк вивчення практичного досвіду учасника сертифікації визначається експертною групою та повинен бути повідомлений учаснику сертифікації на адресу електронної пошти, зазначену в його реєстраційній картці-заяві, не раніше ніж за п'ять і не пізніше ніж за три робочих дні.

Учасники сертифікації повинні проводити навчальні заняття згідно з календарним планом своєї роботи та відповідним навчальним планом.

Учасникам сертифікації категорично забороняється проводити репетиції навчальних занять. У разі встановлення такого факту експертна група фіксує це у своєму експертному висновку, а результати оцінювання роботи такого учасника сертифікації анулюються.

За результатами вивчення практичного досвіду роботи учасника сертифікації експертна група заповнює форму експертного висновку, що підписується всіма експертами експертної групи, та повинна містити:

1) кількість набраних учасником сертифікації балів за кожним із критеріїв оцінювання та їх загальну суму;

2) відмітку про наявність/відсутність створеного учасником сертифікації відповідно до вимог цього Положення власного е-портфоліо та завантаження його до веб-папки, створеної на одному з файлообмінників. Зазначена відмітка проставляється після 1 липня.

Копія експертного висновку надається учаснику сертифікації відразу після його підписання експертами експертної групи та може не містити відмітки про наявність/відсутність завантаженого е-портфоліо.

Експертний висновок може містити відмітку про наявність інформації щодо проведення учасником сертифікації репетиції (репетицій) навчального заняття (навчальних занять) та обґрунтування надання такого висновку.

Державна служба якості освіти організовує передачу експертних висновків усіх учасників сертифікації до Українського центру оцінювання якості освіти не пізніше ніж за два тижні до початку незалежного тестування.

Український центр оцінювання якості освіти протягом трьох робочих днів із моменту отримання відповідної інформації забезпечує її розміщення в кабінетах учасників сертифікації.

Якщо кількість балів, зазначена в кабінеті учасника сертифікації, не відповідає кількості балів, зазначеній у копії експертного висновку, учасник сертифікації протягом п'яти календарних днів із моменту оприлюднення такої інформації має право звернутися до Державної служби якості освіти з вимогою щодо усунення такої невідповідності. У разі підтвердження наявності технічної помилки Державна служба якості освіти зобов'язана не пізніше наступного робочого дня повідомити про це Українському центру оцінювання якості освіти.

Самооцінювання учасником сертифікації власної педагогічної майстерності

Кожен учасник сертифікації повинен провести самооцінювання своєї педагогічної майстерності з формування в учнів ключових компетентностей і вмінь, визначених у частині першій статті 12 Закону України "Про освіту", результати якого відобразити у створеному ним е-портфоліо, що повинне містити:

1) заповнену анкету самооцінювання, форма якої затверджується Державною службою якості освіти;

2) опис навчального заняття, проведеного учасником сертифікації відповідно до навчального плану (освітня програма, навчальний предмет, тема, мета, методичне забезпечення тощо), що може супроводжуватися відеозаписом (фрагментом чи фрагментами) загальною тривалістю від 15 до 30 хвилин.

За своїм бажанням учасник сертифікації може додати до власного е-портфоліо будь-які інші матеріали щодо самооцінювання своєї педагогічної діяльності, що засвідчують його педагогічну майстерність (гіперпосилання на власний веб-сайт, блог, сторінку в соціальній мережі, фото-, відео-, текстові чи інші матеріали).

Використання учасником сертифікації для створення е-портфоліо матеріалів, що містять персональні дані інших осіб, можливе виключно за умови надання такими особами або їх батьками, іншими законними представниками (для осіб, які не досягли повноліття) відповідної згоди.

Учасники сертифікації можуть використовувати для створення е-портфоліо фотоматеріали та відеозаписи навчальних занять (їх фрагментів), що проводяться відповідно до календарного плану своєї роботи.

Для створення е-портфоліо категорично забороняється проводити репетиції навчальних занять, повторну відео- чи фотозйомку одного і того ж навчального заняття (фрагментів навчальних занять) з тими самими учнями.

Кожен учасник сертифікації повинен до 1 липня поточного року завантажити створене ним е-портфоліо до власної веб-папки, гіперпосилання на яку зазначене ним під час реєстрації.

Методичні рекомендації щодо створення, змісту та завантаження е-портфоліо розробляються Державною службою якості освіти та затверджуються МОН.

Незалежне тестування

З метою проведення незалежного тестування Український центр оцінювання якості освіти:

1) здійснює організаційно-технологічне забезпечення незалежного тестування;

2) розробляє інструктивно-методичні матеріали щодо роботи пунктів проведення зовнішнього незалежного оцінювання, в яких здійснюється незалежне тестування (далі - пункт тестування), пунктів обробки матеріалів незалежного тестування/реєстраційних матеріалів (далі - пункт обробки);

3) забезпечує наповнення банку завдань зовнішнього незалежного оцінювання завданнями незалежного тестування;

4) забезпечує розроблення комплексу програмних засобів, що використовуються для реєстрації педагогічних працівників відповідно до цього Положення, а також у процесі підготовки, проведення та обробки результатів незалежного тестування, роботи сервісу генерування документів за підсумками сертифікації;

5) укладає та тиражує в умовах суворої конфіденційності тести для незалежного тестування відповідно до програм незалежного тестування, затверджених МОН;

6) розробляє та ухвалює загальні характеристики тестів для незалежного тестування, схеми нарахування балів за виконання завдань таких тестів;

7) здійснює розподіл учасників сертифікації між сесіями та аудиторіями в пунктах тестування;

8) організовує доставку матеріалів незалежного тестування з Українського центру оцінювання якості освіти до пунктів тестування та з пунктів тестування до пунктів обробки;

9) організовує при Українському центрі оцінювання якості освіти діяльність апеляційної комісії, предметних фахових комісій, які діють відповідно до положень, затверджених МОН;

10) персоніфікує виконані учасниками сертифікації роботи незалежного тестування, установлює персональні результати незалежного тестування;

11) формує в електронному вигляді відомості результатів незалежного тестування.

У процесі проведення сертифікації регіональні центри:

1) взаємодіють із структурними підрозділами з питань освіти місцевих держадміністрацій та виконавчими органами місцевого самоврядування з відповідних питань, закладами освіти з питань організації та проведення незалежного тестування, а також кадрового забезпечення пунктів тестування;

2) організовують та/або здійснюють у закріплених регіонах реєстрацію педагогічних працівників для участі у сертифікації;

3) формують разом із структурними підрозділами з питань освіти обласних держадміністрацій та закладами освіти мережу пунктів тестування;

4) здійснюють розподіл учасників сертифікації між пунктами тестування;

5) утворюють пункти обробки;

6) залучають відповідно до Порядку залучення педагогічних, наукових, науково-педагогічних працівників та інших фахівців до проведення зовнішнього незалежного оцінювання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15 квітня 2015 р. № 222 (Офіційний вісник України, 2015 р., № 33, ст. 969), фахівців для виконання обов'язків:

відповідального за пункт тестування, помічників відповідального за пункт тестування, старших інструкторів, інструкторів, чергових пункту тестування - у пунктах тестування;

спеціалістів з обробки документів працівників, матеріалів зовнішнього оцінювання, реєстраційних матеріалів - у пунктах обробки;

7) організовують підготовку фахівців, залучених до проведення незалежного тестування, відповідно до порядку підготовки працівників, залучених до проведення зовнішнього незалежного оцінювання, визначеного Українським центром оцінювання якості освіти, забезпечують їх інформаційними та методичними матеріалами;

8) організовують діяльність регламентних комісій;

9) організовують охорону контейнерів (пакетів) з матеріалами незалежного тестування;

10) здійснюють обробку реєстраційних документів педагогічних працівників, матеріалів щодо незалежного тестування.

Графік проведення незалежного тестування затверджується директором Українського центру оцінювання якості освіти та оприлюднюється на веб-сайті такого центру не пізніше ніж за шість тижнів до початку його проведення.

Лист-виклик для участі в незалежному тестуванні, що містить інформацію про місце, дату та час його проведення, розміщується в кабінеті учасника сертифікації не пізніше ніж за два тижні до початку незалежного тестування.

Для проведення незалежного тестування можуть використовуватися приміщення закладів освіти на безоплатній основі у порядку, визначеному МОН.

Учасники сертифікації повинні своєчасно прибути до місця проходження незалежного тестування з документом, що посвідчує особу, та листом-викликом для участі в ньому.

Учасник сертифікації, в якого відсутній документ, що посвідчує особу, до незалежного тестування не допускається.

Під час проходження незалежного тестування учасники сертифікації повинні дотримуватися правил проходження незалежного тестування, визначених Українським центром оцінювання якості освіти.

Опрацювання матеріалів незалежного тестування здійснюється в пунктах обробки та може тривати не довше 15 робочих днів з моменту проведення незалежного тестування.

У разі порушення учасником сертифікації правил проходження незалежного тестування його результати можуть бути анульовані Українським центром оцінювання якості освіти на підставі рішення апеляційної комісії за поданням регламентної комісії.

Результати незалежного тестування оприлюднюються шляхом їх розміщення в кабінетах учасників сертифікації не пізніше ніж через 21 календарний день після його проведення.

За підсумками незалежного тестування формуються відомості результатів незалежного тестування, що затверджуються директором Українського центру оцінювання якості освіти шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису з дотриманням вимог Закону України "Про електронні довірчі послуги".

У разі виникнення сумніву щодо правильності встановлення результату незалежного тестування, незгоди з рішенням щодо анулювання результату учасник сертифікації може протягом трьох календарних днів після оприлюднення результатів незалежного тестування подати до апеляційної комісії апеляційну заяву щодо результатів незалежного тестування.

Розгляд такої заяви здійснюється протягом не більше десяти календарних днів з дня її отримання.

Визначення результатів сертифікації та видача сертифікатів

Визначення результатів сертифікації здійснюється комісією, що утворюється при МОН (далі - комісія), до складу якої на паритетних засадах входять представники МОН, Українського центру оцінювання якості освіти та Державної служби якості освіти. До складу комісії можуть залучатися представники громадськості.

Комісія утворюється наказом МОН, яким затверджується положення про неї та її персональний склад.

Комісія приймає рішення щодо результатів сертифікації шляхом установлення граничної кількості балів за такими показниками:

вивчення практичного досвіду роботи учасників сертифікації;

незалежне тестування учасників сертифікації.

Сертифікат видається учасникам сертифікації, які за кожним із зазначених показників набрали кількість балів, що дорівнює або перевищує встановлену комісією граничну кількість балів.

Сертифікат не видається учаснику сертифікації, який:

не оцінений за одним із показників сертифікації;

не створив відповідно до вимог цього Положення власне е-портфоліо та не завантажив його до веб-папки, створеної на одному з файлообмінників;

проводив репетиції навчальних занять, повторну відео- чи фотозйомку одного і того ж навчального заняття (фрагментів навчальних занять) з тими самими учнями.

Інформація про успішне проходження сертифікації у вигляді графічного зображення сертифіката розміщується в кабінетах учасників сертифікації не пізніше ніж через десять робочих днів з моменту установлення комісією граничної кількості балів.

Графічне зображення сертифіката повинне містити інформацію про номер сертифіката, прізвище, ім'я та по батькові (у разі наявності) педагогічного працівника, його посаду, номер протоколу засідання комісії, дату видачі та кінцевий строк дії сертифіката.

Для прийняття остаточного рішення щодо видачі (невидачі) сертифікатів учасникам сертифікації, які отримали граничну кількість балів за результатами незалежного оцінювання, але не отримали граничну кількість балів за результатами вивчення практичного досвіду їх роботи, комісія може утворити експертну групу у складі не менше п'яти експертів.

Експертна група має право змінити кількість набраних кожним із учасників сертифікації балів, зафіксовану в експертних висновках, на підставі результатів оцінювання їх педагогічної майстерності, продемонстрованої в їх е-портфоліо.

Рішення щодо видачі сертифіката приймається не менш ніж двома третинами голосів складу експертної групи. Рішення експертної групи оформлюється протоколом, що підписується усіма присутніми на засіданні експертами та невідкладно подається до Українського центру оцінювання якості освіти.

Інформація про видані учасникам сертифікації сертифікати передається Українським центром оцінювання якості освіти до Єдиної державної електронної бази з питань освіти.

Підтвердженням видачі сертифіката педагогічному працівникові є наявність відповідної інформації в Єдиній державній електронній базі з питань освіти, яка може бути перевірена з використанням веб-сайта технічного адміністратора зазначеної бази.

Положення про реєстр сертифікатів та порядок доступу до нього затверджується МОН.

Успішне проходження сертифікації зараховується як проходження чергової (позачергової) атестації педагогічним працівником з присвоєнням йому наступної категорії педагогічного працівника або підтвердженням наявної вищої категорії.

Неуспішне проходження педагогічним працівником сертифікації не впливає на результати його чергової (позачергової) атестації, підтвердження наявної чи присвоєння наступної педагогічної категорії, продовження його роботи на відповідній посаді чи застосування до нього будь-яких заходів адміністративного впливу.

Фінансування заходів з проведення сертифікації

Фінансування заходів з проведення сертифікації здійснюється за рахунок коштів державного бюджету в установленому законодавством порядку та за рахунок інших джерел, не заборонених законодавством.

Фінансування заходів, що проводяться Українським центром оцінювання якості освіти, регіональними центрами під час підготовки, проведення та визначення результатів незалежного тестування, здійснюється за рахунок коштів, передбачених у державному бюджеті для здійснення зовнішнього оцінювання та моніторингу якості освіти Українським центром оцінювання якості освіти та його регіональними підрозділами.

Фінансування заходів, що проводяться Державною службою якості освіти, її територіальними органами під час підготовки, проведення та визначення результатів вивчення практичного досвіду педагогічної діяльності учасників сертифікації здійснюється за рахунок коштів, передбачених державним бюджетом для забезпечення діяльності Державної служби якості освіти, та інших джерел, не заборонених законодавством.

Завантажити: Положення про сертифікацію педагогічних працівників (Розмір: 38.8 KB, Завантажень: 1941)

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
сертифікація педагогічних працівників

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
адміністрації школи

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
сертифікація

# data[].attributes.attachment_link.title
Положення про сертифікацію педагогічних працівників - Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.description
КАБІНЕТ МІНІСТРІВ УКРАЇНИ ПОСТАНОВА від 27 грудня 2018 р. № 1190 Київ Про затвердження Положення про сертифікацію педагогічних працівників Відповідно до частини шостої статті 51 Закону України "Про освіту" Кабінет Міністрів України постановляє: 1. Затвердити Положення про сертифікацію педагогічних працівників, що додається. 2.

# data[].attributes.headline
Інструкція з діловодства

# data[].attributes.subject
Інструкція з діловодства

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
НАКАЗ
№ 676 від 25 червня 2018 року

Зареєстровано
в Міністерстві юстиції України
11 вересня 2018 р. за № 1028/32480
Про затвердження Інструкції з діловодства
у закладах загальної середньої освіти
Відповідно до пункту 8 Положення про Міністерство освіти і науки України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року № 630, пункту 369 плану пріоритетних дій Уряду на 2018 рік, затвердженого розпорядженням Кабінету Міністрів України від 28 березня 2018 року № 244-р, НАКАЗУЮ:

Затвердити Інструкцію з діловодства у закладах загальної середньої освіти, що додається.

Директорату дошкільної та шкільної освіти (Осмоловський А. О.) забезпечити в установленому порядку подання цього наказу на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України.

Цей наказ набирає чинності з дня його офіційного опублікування.

Контроль за виконанням цього наказу покласти на заступника міністра Хобзея П. К.

Міністр Л. М. Гриневич

Перший заступник Голови
Державної архівної служби України І. М. Кісіль

ЗАТВЕРДЖЕНО
Наказ Міністерства освіти і науки України
25 червня 2018 року № 676

Зареєстровано
в Міністерстві юстиції України
11 вересня 2018 р. за № 1028/32480
Інструкція з діловодства у закладах загальної середньої освіти I.Загальні положення

Ця Інструкція встановлює загальні вимоги щодо документування управлінської інформації та організації роботи з документами у державних і комунальних закладах загальної середньої освіти (далі - заклади).

Дотримання вимог щодо порядку ведення документування, встановлених цією Інструкцією, є обов'язковим для закладів.

Заклади організовують діловодство відповідно до інструкції, яка розробляється на основі цієї Інструкції та затверджується керівником закладу.

Організація діловодства і контроль за своєчасним розглядом та проходженням документів у закладі здійснюються відповідальною особою (відповідальними особами), яка (які) призначається (призначаються) керівником закладу.

Створення електронних документів здійснюється відповідно до Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", "Про електронний цифровий підпис", наказу Міністерства юстиції України від 11 листопада 2014 року № 1886/5 "Про затвердження Порядку роботи з електронними документами у діловодстві та їх підготовки до передавання на архівне зберігання", зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 11 листопада 2014 року за № 1421/26198.

Заклади можуть створювати документи тимчасового (до 10 років включно) строку зберігання лише в електронній формі за умови наявності відповідного технічного забезпечення з урахуванням вимог законодавства України та цієї Інструкції.

Порядок організації діловодства за зверненнями громадян, запитами на публічну інформацію визначається Законами України "Про звернення громадян", "Про доступ до публічної інформації".

У закладі діловодство здійснюється державною мовою. Документи складаються державною мовою, крім випадків, передбачених законодавством про мови в Україні.

Документи, які надсилаються іноземним адресатам, оформлюються українською мовою, або мовою держави-адресата, або однією з мов міжнародного спілкування.

Строки зберігання документів, що створюються під час діяльності закладу, визначаються наказом Міністерства юстиції України від 12 квітня 2012 року № 578/5 "Про затвердження Переліку типових документів, що створюються під час діяльності державних органів та органів місцевого самоврядування, інших установ, підприємств та організацій, із зазначенням строків зберігання документів", зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 17 квітня 2012 року за № 571/20884 (зі змінами).
II.Загальні вимоги до створення, оформлення та документування управлінської інформації

Документування управлінської інформації закладу полягає у створенні документів, що спрямовані на вирішення управлінських рішень.

Назва виду документа (наказ, протокол, доповідна записка тощо) має відповідати назвам, передбаченим розділом 3 Державного класифікатора управлінської документації ДК 010-98, затвердженого наказом Державного комітету України по стандартизації, метрології та сертифікації від 31 грудня 1998 року № 1024 (зі змінами).

Оформлення реквізитів організаційно-розпорядчої документації та порядок їх розташування мають відповідати Національному стандарту України "Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів. ДСТУ 4163-2003", затвердженому наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07 квітня 2003 року № 55 (далі - ДСТУ).

Організаційно-розпорядчі документи оформлюються на бланках, що виготовляються згідно з вимогами ДСТУ та цієї Інструкції.

У закладі можуть використовуватися такі бланки документів:

загальний бланк для створення різних видів документів (без зазначення у бланку назви виду документа);

бланк листа;

бланк наказу.

Вимоги до оформлення документів, що виготовляються за допомогою комп'ютерної техніки, наведено в додатку 1 до цієї Інструкції.

Посадові особи підписують документи в межах своїх повноважень, визначених законодавством України, статутом закладу, посадовими інструкціями, наказом про розподіл обов'язків між керівником закладу та його заступниками тощо.

Відбитком печатки закладу (за наявності) засвідчують підпис посадової особи на документах із питань організаційної та фінансово-господарської діяльності за переліком документів, на яких підпис посадової особи засвідчується відбитком печатки закладу, наведеним у додатку 2 до цієї Інструкції.

Відбиток печатки ставиться так, щоб він охоплював останні кілька літер найменування посади особи, яка підписала документ, але не підпис посадової особи, або проставляється на окремо виділеному для цього місці з відміткою "М. П.".

Заклад може засвідчувати копії лише тих документів, що створюються в ньому, а також у випадках, передбачених в абзаці другому цього пункту.

У разі підготовки документів для надання судовим органам, під час вирішення питань щодо прийняття громадян на роботу, навчання, засвідчення їх трудових та інших прав у взаємовідносинах із закладом, а також під час формування особових справ працівників заклад може виготовляти копії документів, виданих іншими установами (копії документів про освіту тощо).

Відмітка "Копія" проставляється на лицьовому боці у верхньому правому кутку першого аркуша документа.

Копії наказів, інших документів засвідчує (засвідчують) відповідальна особа (відповідальні особи) за організацію діловодства у закладі.

У разі потреби проведення оцінки доцільності створення документа, його обґрунтованості та відповідності законодавству здійснюється погодження документа.

Погодження документів може здійснюватись посадовими особами закладу, які відповідно до їх компетенції вирішують питання, порушені в документі (внутрішнє погодження), а також заінтересованими установами (зовнішнє погодження).

Погодження документів здійснюється відповідно до вимог наказу Міністерства юстиції України від 18 червня 2015 року № 1000/5 "Про затвердження Правил організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях", зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 22 червня 2015 року за № 736/27181 (далі - Правила організації діловодства та архівного зберігання документів).

Гриф погодження розміщують нижче реквізиту "Підпис". Він складається зі слова ПОГОДЖЕНО (без лапок), назви посади особи, яка погоджує документ (разом з найменуванням закладу), підпису, ініціалу(ів) і прізвища, дати погодження.

Приклад:

Затвердження управлінських документів здійснюється особисто керівником закладу відповідно до його повноважень або розпорядчим документом закладу із зазначенням на документі грифа затвердження, оформленого відповідним чином.

Порядок затвердження документів здійснюється відповідно до Правил організації діловодства та архівного зберігання документів.

Гриф затвердження складається зі слова ЗАТВЕРДЖУЮ (без лапок), назви посади, підпису, ініціалу(ів) і прізвища особи, яка затвердила документ, дати затвердження.

Приклад:

У разі затвердження документа рішенням колегіального органу гриф затвердження складається зі слова ЗАТВЕРДЖЕНО (без лапок), назви, дати і номера документа у називному відмінку.

Приклад:

ЗАТВЕРДЖЕНО
Протокол засідання
педагогічної ради
гімназії № 5
06.05.2018 № 40
III. Особливі вимоги до складання деяких видів документів

Наказ - розпорядчий документ, який видає керівник закладу на правах єдиноначальності та в межах своєї компетенції, обов'язковий для виконання підлеглими. Накази видаються з основної діяльності, адміністративно-господарських, кадрових питань закладу, а також руху учнів.

Накази з основної діяльності, адміністративно-господарських, кадрових питань, руху учнів/вихованців підписуються керівником закладу, а за його відсутності - особою, яка виконує його обов'язки, та реєструються в журналах реєстрації наказів.

Після підписання наказу зміни до нього вносяться лише шляхом видання нового наказу про внесення змін.

Наказ оформлюється на бланку наказу закладу.

Зміст наказу стисло викладається в заголовку, який починається з прийменника "Про" та складається за допомогою віддієслівного іменника ("Про затвердження...", "Про створення...") або іменника ("Про підсумки...").

Текст наказу з основної діяльності, адміністративно-господарських питань та руху учнів/вихованців складається з двох частин - констатуючої (преамбули) і розпорядчої.

У констатуючій частині зазначається підстава, обґрунтування або мета видання наказу. Розпорядча частина наказу починається із слова "НАКАЗУЮ", яке друкується з нового рядка великими літерами без відступу від лівого поля і лапок, після чого ставиться двокрапка.

Якщо наказ видається на підставі іншого розпорядчого документа, у констатуючій частині зазначаються назва виду цього документа, його автор, дата, номер та заголовок.

Накази нумеруються в порядку їх видання в межах календарного року; накази з основної діяльності, руху учнів/вихованців, адміністративно-господарських, кадрових питань мають окрему порядкову нумерацію. З метою розрізнення груп наказів до реєстраційного індексу наказу через дефіс додається літерна відмітка, наприклад:

накази з адміністративно-господарських питань - № 2-г;

накази з кадрових питань - № 2-к;

накази про надання щорічних основних відпусток та відпусток у зв'язку з навчанням працівників - № 2-в;

накази з руху учнів/вихованців - № 2-у.

Протокол - документ, у якому фіксується перебіг ведення засідань, ухвалення рішень дорадчими та колегіальними органами, комісіями тощо.

Протоколи засідань педагогічних рад, інших дорадчих та колегіальних органів складаються в стислій формі. У протоколі, складеному в стислій формі, фіксуються лише прийняті рішення без деталізації перебігу обговорення питання.

У разі потреби за рішенням загальних зборів (конференції) колективу протоколи загальних зборів (конференції) колективу можуть складатися у повній формі.

Нумерація протоколів засідань педагогічної ради ведеться в межах навчального року, протоколів виборних органів - у межах їх повноважень.

Нумерація протоколів ведеться окремо за кожною групою протоколів засідань відповідного колегіального органу.

Датою протоколу є дата проведення засідання.

Заголовок до тексту протоколу має відображати вид засідання (нарада, збори, конференція тощо) або колегіальної діяльності (комісія, рада, збори, робоча група тощо) і включати назву виду документа.

Текст протоколу складається зі вступної та основної частин.

У вступній частині протоколу зазначаються прізвища та ініціали голови або головуючого на засіданні, зборах тощо, секретаря, запрошених, а також присутніх осіб.

У разі потреби за рішенням відповідного органу у списку присутніх зазначаються посади запрошених осіб та найменування установ. Якщо кількість присутніх перевищує 15 осіб, зазначається їх загальна кількість з посиланням на список, що додається до протоколу.

Вступна частина містить порядок денний: перелік розглянутих на засіданні питань. Порядок денний подається наприкінці вступної частини.

Слова "Порядок денний" друкуються від межі лівого поля, після них ставиться двокрапка. Кожне питання нумерується арабськими цифрами і друкується з абзацу. Формування питань у порядку денному починається з прийменника "Про".

Основна частина протоколу складається з розділів, які мають відповідати пунктам порядку денного. Розділи нумеруються арабськими цифрами і будуються за такою схемою:

для стислої форми протоколів: "СЛУХАЛИ - УХВАЛИЛИ";

для повної форми протоколів: "СЛУХАЛИ - ВИСТУПИЛИ - УХВАЛИЛИ".

Після слова "СЛУХАЛИ" з нового рядка зазначаються прізвище та ініціали (ініціал імені) кожного доповідача.

У повній формі протоколу після слова "ВИСТУПИЛИ" фіксуються виступи тих осіб, які взяли участь в обговоренні доповіді (питання порядку денного). Виступи оформлюються в протоколі із зазначенням посад, прізвищ та ініціалів (ініціалу), імен доповідачів у називному відмінку, викладенням змісту виступу або питання, відповіді на нього.

Тексти виступів у протоколі викладаються від третьої особи однини.

Текст або тези доповіді, оформлені як окремі документи, до тексту протоколу не включаються. Після відомостей про доповідача ставиться тире і зазначається "Текст доповіді додається до протоколу".

Після слова "УХВАЛИЛИ" фіксується прийняте рішення з обговорюваного питання порядку денного, яке має включати складові, що відповідають на такі питання: кому, що зробити і в який строк.

У разі якщо приймається рішення про схвалення, погодження, затвердження документа, який обговорювався на засіданні, цей документ додається до протоколу. За наявності інших документів, що розглядалися на засіданні та факт обговорення яких було зафіксовано в тексті протоколу, вони нумеруються арабськими цифрами (наприклад, додаток 1, додаток 2). У відповідних пунктах протоколу проставляються посилання на ці додатки.

Протокол підписує головуючий на засіданні колегіального (дорадчого) органу та секретар (за наявності). Протокол засідань комісій підписують усі члени комісії.

Листи складаються з метою обміну інформацією між закладом та органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, закладами, установами, організаціями та іншими фізичними і юридичними особами.

Бланки листа мають такі реквізити:

найменування засновника (засновників) закладу (наприклад, Одеська міська рада);

повне найменування закладу відповідно до установчих документів;

довідкові дані про заклад (поштова адреса, номери телефонів, факсів, рахунків у банку, адресу електронної пошти тощо).

Реквізитами листа є: дата, реєстраційний індекс, посилання на реєстраційний індекс і дату документа, на який надається відповідь (за потреби), адресат, заголовок до тексту, текст, відмітка про наявність додатків (за потреби), підпис, відмітка про виконавця.

Датою листа є дата його підписання, яка має збігатися із датою реєстрації вихідної кореспонденції.

Текст листа викладається від першої особи множини з використанням слів: "просимо повідомити...", "роз'яснюємо, що...".

Зазвичай у листі порушується одне питання.

Акт - документ, складений групою осіб для засвідчення встановлених фактів або подій. Акти оформлюються за результатами ревізій фінансово-господарської діяльності, під час приймання-передавання справ, списання майна тощо.

Датою акта є дата його складення.

Текст акта складається зі вступної та констатуючої частин.

У вступній частині зазначаються підстави для складання акта та називаються особи, які склали акт або були присутні при цьому.

У констатуючій частині викладаються суть, завдання, характер виконаної роботи, встановлені факти, пропозиції та висновки. Констатуюча частина може оформлюватися у вигляді таблиці.

У кінці тексту акта записуються дані про кількість примірників акта та їх місцезнаходження.

Акт підписують усі особи, які брали участь у його складанні.

Особа, яка має зауваження до змісту акта, підписує його і викладає свою думку на окремому аркуші, який додається до акта.
IV. Реєстрація документів

Документи в закладі реєструються централізовано незалежно від способу їх створення, одержання чи відтворення. У закладі може застосовуватися автоматизована форма реєстрації документів з використанням спеціальних комп'ютерних програм.

Реєстрація документів здійснюється відповідно до Правил організації діловодства та архівного зберігання документів.

Реєстрація документів проводиться з метою забезпечення їх обліку, контролю за виконанням і оперативним використанням інформації та полягає у веденні запису облікових даних про документ, яким фіксується факт створення, відправлення або отримання документа шляхом проставлення на ньому реєстраційного індексу із записом у відповідних журналах (базах автоматизованих систем) реєстрації необхідних відомостей про документ.

Реєстрації підлягають вхідні, вихідні та внутрішні документи (довідки, доповідні записки, заяви, протоколи засідань педагогічних рад, комісій тощо).

Документи реєструються лише один раз: вхідні - у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо документ надійшов у неробочий час, створювані - у день підписання або затвердження.

Документи, які надходять до закладу, реєструються в журналі вхідної кореспонденції, ті, що відправляються, - у журналі вихідних документів, внутрішні - у журналі внутрішніх документів, накази - у журналах реєстрації наказів.

Перелік документів, що не підлягають реєстрації спеціально призначеною для цього особою, наведено у додатку 3 до цієї Інструкції.

Форму реєстраційного журналу наказів керівника закладу наведено у додатку 4 до цієї Інструкції.

Примірні форми реєстраційних журналів вхідних, вихідних, внутрішніх документів наведено у додатках 5 - 7 до Правил організації діловодства та архівного зберігання документів.

Документи реєструються за групами залежно від назви виду, автора та змісту. Окремо реєструються:

вхідні документи;

накази з основної діяльності;

накази з руху учнів/вихованців;

накази з адміністративно-господарських питань;

накази з кадрових питань тривалого зберігання;

накази з кадрових питань тимчасового строку зберігання;

внутрішні документи (протоколи, довідки, доповідні, пояснювальні записки, заяви працівників тощо);

бухгалтерські документи;

звернення громадян, у тому числі батьків або законних представників учнів;

запити на публічну інформацію.

Документи, що передаються електронною поштою у сканованій формі без електронного цифрового підпису, реєструються окремо від інших документів із зазначенням електронної адреси відправника та адресата.

Під час реєстрації документа надається умовне позначення - реєстраційний індекс. Складові частини реєстраційного індексу документа (крім звернень громадян) відокремлюються одна від одної правобічною похилою рискою.

Для вхідних документів реєстраційний індекс складається з порядкового номера та індексу справи, наприклад 89/02-04, де 89 - порядковий номер документа у межах року, 02-04 - індекс справи за номенклатурою справ.

У вихідного та внутрішнього (за винятком наказів, протоколів) документа реєстраційний індекс складається із індексу справи за номенклатурою справ та порядкового номера, наприклад 02-04/176, де 02-04 - індекс справи за номенклатурою справ, 176 - порядковий номер документа у межах року.

V. Складання номенклатури справ

Номенклатура справ - обов'язковий для закладу систематизований перелік назв (заголовків) справ, що формуються із зазначенням строків зберігання справ.

Номенклатура справ створюється з метою встановлення в закладі єдиного порядку формування справ, забезпечення їх обліку, оперативного пошуку документів за їх змістом і видом, визначення строків зберігання справ і є основою для складання описів справ постійного та тривалого (понад 10 років) зберігання, а також для обліку справ тимчасового (до 10 років включно) зберігання.

Складання та оформлення номенклатури справ здійснюється відповідно до вимог глави 1 розділу IV Правил організації діловодства та архівного зберігання.

Номенклатура справ закладу розробляється відповідальною особою (відповідальними особами) за організацію діловодства у закладі із залученням фахівців структурних підрозділів закладу (за їх наявності).

Номенклатура справ ухвалюється експертною комісією (далі - ЕК) закладу, яка створюється відповідно до законодавства.

Керівник новоствореного закладу зобов'язаний не пізніше одного року з початку діяльності подати схвалену ЕК закладу номенклатуру справ на розгляд експертно-перевірній комісії (далі - ЕПК) відповідного державного архіву, ЕК архівного відділу районної державної адміністрації або міської ради, у зоні комплектування якого перебуває заклад, для проведення експертизи цінності документів з метою їх можливого віднесення до джерел формування Національного архівного фонду (далі - НАФ).

Заклад, що належить до джерел формування НАФ, у подальшому погоджує свою номенклатуру справ з ЕПК відповідного державного архіву.

Заклад, у діяльності якого не утворюються документи НАФ, погоджує номенклатуру справ з ЕК органу управління освітою.

Номенклатура справ закладу підлягає погодженню з відповідним державним архівом або органом управління освітою один раз на п'ять років або невідкладно в разі істотних змін у формі власності, структурі, функціях та характері роботи.

Погоджену ЕПК відповідного державного архіву або ЕК органу управління освітою номенклатуру справ затверджує керівник закладу.

Наприкінці року номенклатура справ закривається підсумковим записом про категорії та кількість справ, заведених у відповідному році.

Номенклатура справ щороку (не пізніше 20 грудня) уточнюється, затверджується керівником закладу та вводиться в дію з 01 січня наступного року.

VI. Формування справ, зберігання документів

Формування справ - групування виконаних документів у справи відповідно до номенклатури справ.

Формування справ закладу здійснюється з дотриманням вимог Правил організації діловодства та архівного зберігання документів.

Накази з основної діяльності закладу, адміністративно-господарських, кадрових питань та руху учнів/вихованців групуються в різні справи у хронологічному порядку відповідно до їх видів та строків зберігання.

Документи, затверджені наказом керівника закладу, є додатками до нього і групуються разом із цим розпорядчим документом.

Листування групується за змістом і кореспондентською ознакою та систематизується в хронологічному порядку: документ-відповідь розміщується за документом-запитом.

Алфавітна книга учнів/вихованців, журнали групи подовженого дня, обліку пропущених і замінених уроків, книги обліку та видачі свідоцтв і додатків до свідоцтв про базову загальну середню освіту, атестатів та додатків до атестатів про повну загальну середню освіту, золотих медалей "За високі досягнення у навчанні" та срібних медалей "За досягнення у навчанні" прошнуровуються, а сторінки нумеруються. На останній сторінці журналу/книги робиться запис про кількість сторінок у журналі/книзі, що підписує керівник закладу. Підпис керівника скріплюється печаткою закладу (за наявності).

У разі потреби за рішенням педагогічної ради у закладі можуть створюватися та вестися інші журнали (журнал практичного психолога, соціального педагога тощо).

VII.Експертиза цінності документів. Порядок підготовки справ до передання для архівного зберігання

Експертиза цінності документів та порядок підготовки справ до передання для архівного зберігання здійснюються на підставі Правил організації діловодства та архівного зберігання документів.

Спеціальні вимоги до експертизи цінності документів та порядку підготовки справ до передання для архівного зберігання закладу передбачені цією Інструкцією

Для організації та проведення експертизи цінності документів, що утворилися у діловодстві закладу, та подання результатів експертизи цінності документів на розгляд ЕПК державного архіву (ЕК архівного відділу районної державної адміністрації або міської ради) утворюється ЕК закладу. Створення ЕК та організація її роботи здійснюються відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 08 серпня 2007 року № 1004 "Про проведення експертизи цінності документів" та наказу Міністерства юстиції України від 19 червня 2013 року № 1227/5 "Про затвердження Типового положення про експертну комісію державного органу, органу місцевого самоврядування, державного і комунального підприємства, установи та організації", зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25 червня 2013 року за № 1062/23594.

Склад ЕК та положення про неї затверджуються наказом керівника закладу. Головою ЕК призначається один із заступників керівника закладу, секретарем - особа, відповідальна за документи, що підлягають зберіганню та переданню в архів.

До складу ЕК закладу за їх згодою можуть входити представники архівних установ, органу вищого рівня (відповідного органу управління освітою), методичних центрів, професійних спілок, їх об'єднань.

Справи постійного та тривалого (понад 10 років) зберігання передаються на зберігання особі, відповідальній за архів, за описами, що складаються особами, відповідальними за формування справ з відповідного напряму.

Прийняття кожної справи здійснюється у присутності працівника, який передає документи.

У кінці кожного примірника опису особа, відповідальна за архів закладу, проставляє підпис щодо прийняття справ з обов'язковим зазначенням кількості (цифрами і словами) переданих справ і зазначає дату.

Після прийняття справ постійного та тривалого (понад 10 років) зберігання, з кадрових питань особа, відповідальна за архів закладу, на підставі описів справ, за якими здійснено прийняття документів, за встановленою формою готує річні розділи зведених описів справ:

постійного зберігання (у закладі, що є джерелом формування НАФ);

тривалого (понад 10 років) зберігання;

з кадрових питань.

Особою, відповідальною за архів, складається акт про вилучення для знищення документів, не внесених до НАФ.

Зведений опис справ постійного зберігання складається у чотирьох примірниках. Після схвалення ЕПК державного архіву та затвердження керівником закладу один його примірник направляється державній архівній установі чи архівному відділу міської ради, у зоні комплектування якого перебуває заклад, другий примірник зберігається як недоторканий особою, відповідальною за архів закладу, третій, четвертий - використовуються у закладі для поточного пошуку справ і у разі їх передання на постійне зберігання надходять до відповідної архівної установи.

Зведений опис тривалого (понад 10 років) зберігання складається у трьох примірниках. До нього включаються також справи, які за номенклатурою справ мають строк зберігання "до ліквідації закладу". Після схвалення ЕК закладу примірники опису направляються на схвалення ЕК органу управління освітою. Після повернення всіх примірників опису його затверджує керівник закладу. Перший примірник опису зберігається в закладі як недоторканий, другий - є робочим і використовується для поточного пошуку справ, третій може надсилатися для контролю відповідному органу управління освітою.

Опис справ з кадрових питань складається у закладі, який:

є джерелом формування НАФ - у трьох примірниках;

не є джерелом формування НАФ - у двох примірниках.

Заголовки справ опису з кадрових питань систематизуються за номінальною ознакою (групування в одну справу документів одного виду) у такій послідовності:

накази керівника закладу з кадрових питань;

накази керівника закладу з руху учнів/вихованців;

облікові документи;

списки учнів/вихованців (алфавітна книга учнів/вихованців);

журнали реєстрації наказів з кадрових питань;

особові справи працівників;

контракти, трудові договори;

бухгалтерські документи (особові рахунки із заробітної плати, в разі їх відсутності - розрахункові відомості із зарплати);

документи про тарифікацію (тарифікаційні відомості (списки));

документи про проведення державної атестації;

книги обліку і видачі свідоцтв та додатків до свідоцтв про базову загальну середню освіту; атестатів та додатків до атестатів про повну загальну середню освіту, золотих медалей "За високі досягнення у навчанні" та срібних медалей "За досягнення у навчанні";

документи про нещасні випадки (акти, протоколи, висновки, журнали);

журнали реєстрації осіб, потерпілих від нещасних випадків;

журнали обліку руху трудових книжок та вкладок до них;

журнал реєстрації наказів з руху учнів/вихованців;

незатребувані особисті документи працівників (трудові книжки).

Особові справи учнів вносяться до опису за роком звільнення працівника і систематизуються за прізвищами звільнених працівників в алфавітному порядку.

Зведені описи справ постійного, тривалого (понад 10 років) зберігання, з кадрових питань та акт про вилучення для знищення документів, не внесених до НАФ (далі - акт про вилучення для знищення документів), розглядаються ЕК закладу одночасно.

Заклад, що є джерелом формування НАФ, описи справ постійного зберігання та з кадрових питань разом з актами про вилучення для знищення документів після схвалення їх ЕК закладу подає на розгляд ЕПК відповідного державного архіву.

Заклад, що не є джерелом формування НАФ, описи справ з кадрових питань разом з актами про вилучення для знищення документів після схвалення їх ЕК закладу подає на розгляд ЕК архівного відділу районної державної адміністрації або архівного відділу міської ради. Описи справ тривалого (понад 10 років) зберігання після схвалення ЕК закладу подаються на розгляд ЕК органу управління освітою.

Погоджені (схвалені) акти про вилучення для знищення документів, не внесених до НАФ, затверджуються керівником закладу.

Після затвердження акта про вилучення для знищення документів заклад має право знищити документи.

Керівник закладу зобов'язаний забезпечити збереження документів, а у разі включення закладу до списку юридичних осіб - джерел формування НАФ після закінчення встановлених граничних строків їх зберігання в цьому закладі - забезпечити передання документів для постійного зберігання до відповідної державної архівної установи чи архівного відділу міської ради.

Генеральний директор
директорату дошкільної
та шкільної освіти А. О. Осмоловський
ВИМОГИ
до оформлення документів, що виготовляються за допомогою комп'ютерної техніки

Для друкування текстів службових документів використовується гарнітура Times New Roman, шрифт - розміром 12 - 14 друкарських пунктів. Дозволяється використовувати шрифт розміром 8 - 12 друкарських пунктів для друкування реквізиту "Прізвище виконавця і номер його телефону", виносок, пояснювальних написів до окремих елементів тексту документа або його реквізитів тощо.

Під час друкування заголовків дозволяється використовувати напівжирний шрифт (прямий або курсив).

Текст документів на папері формату А4 (210 x 297 міліметрів) рекомендовано друкувати через 1 - 1,5 міжрядкового інтервалу, а формату А5 (210 x 148 міліметрів) - через 1 міжрядковий інтервал.

Документи повинні мати такі поля (міліметрів):

Реквізити документа (крім тексту), які складаються з кількох рядків, друкуються через 1 міжрядковий інтервал. Складові частини реквізитів "Адресат", "Гриф затвердження", "Гриф погодження" відокремлюються один від одного через 1,5 міжрядкового інтервалу.

Реквізити документа відокремлюються один від одного через 1,5 - 3 міжрядкових інтервали.

Назва виду документа друкується великими літерами.

Розшифрування підпису в реквізиті "Підпис" друкується на рівні останнього рядка назви посади.

Не робиться відступ від межі лівого поля для реквізитів "Дата документа", "Заголовок до тексту документа", "Текст" (без абзаців), "Відмітка про наявність додатків", "Прізвище виконавця і номер його телефону", найменування посади у реквізитах "Підпис" та "Гриф погодження", напису "Згідно з оригіналом", а також слів "СЛУХАЛИ", "ВИСТУПИЛИ", "УХВАЛИЛИ", "НАКАЗУЮ".

За наявності кількох грифів затвердження і погодження вони розміщуються на одному рівні вертикальними рядками. Перший гриф - від межі лівого поля, другий - через 104 міліметри від межі лівого поля.

Під час оформлення документів на двох і більше сторінках друга та наступні сторінки мають бути пронумеровані. Перша сторінка не нумерується.

Тексти документів постійного зберігання друкуються на одному боці аркуша. Документи із строком зберігання до 5 років можна друкувати на лицьовому і зворотному боці аркуша.

ПЕРЕЛІК
документів, на яких підпис посадової особи засвідчується відбитком печатки закладу

Акти (виконання робіт, списання матеріальних цінностей, фінансових перевірок, вилучення документів для знищення, передавання справ тощо).

Довідки (про використання бюджетних асигнувань на заробітну плату, нарахування із заробітної плати тощо).

Договори (про матеріальну відповідальність, науково-технічне співробітництво, підряди, оренду приміщень, виконання робіт тощо).

Документи (довідки, посвідчення тощо), що засвідчують права громадян і юридичних осіб.

Доручення на одержання товарно-матеріальних цінностей.

Завдання (на проектування об'єктів, технічних споруд, капітальне будівництво, технічні тощо).

Зразки відбитків печаток і підписів працівників, які мають право здійснювати фінансово-господарські операції.

Кошторис витрат (на калькуляцію за договором, на капітальне будівництво тощо).

Листи гарантійні (на виконання робіт, надання послуг тощо).

Описи справ постійного, тривалого (понад 10 років) зберігання, з кадрових питань.

Штатні розписи.

Трудові книжки.

ПЕРЕЛІК
документів, що не підлягають реєстрації спеціально призначеною для цього особою

Графіки, наряди, заявки, рознарядки.

Зведення та інформація, надіслані до відома.

Навчальні плани, освітні програми (копії).

Рекламні повідомлення, плакати, програми нарад, конференцій тощо.

Норми витрат матеріалів.

Вітальні листи і запрошення.

Друковані видання (книги, журнали, бюлетені).

Місячні, квартальні, піврічні звіти.

Форми статистичної звітності.

Договори.

Реєстраційний журнал наказів керівника закладу

Реєстраційний індекс (номер) наказу

Дата наказу

Заголовок наказу

Прізвище, ініціали працівника, на якого покладений контроль за виконання наказу

Прізвище, ініціали відповідальної особи (відповідальних осіб)

Примітки

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
інструкція з діловодства

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
адміністрації школи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження Інструкції з діловодства у закладах загальної середньої освіти - Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.description
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ НАКАЗ № 676 від 25 червня 2018 року Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 11 вересня 2018 р.

# data[].attributes.headline
Концепція Нової української школи

# data[].attributes.subject
Концепція Нової української школи

# data[].attributes.headline
Внесення змін до Державного стандарту початкової освіти

# data[].attributes.subject
Внесення змін до Державного стандарту початкової освіти

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Законодавство України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Про внесення змін до Державного стандарту початкової освіти

Кабінет Міністрів України постановляє:

Внести зміни до Державного стандарту початкової освіти, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 р. № 87 (Офіційний вісник України, 2018 р., № 19, ст. 637), виклавши його в редакції, що додається.

Прем'єр-міністр України

В.ГРОЙСМАН

Інд. 73

1. Цей Державний стандарт початкової освіти (далі - Державний стандарт) визначає вимоги до обов'язкових результатів навчання та компетентностей здобувачів освіти (додатки 1-11), загальний обсяг їх навчального навантаження у базовому навчальному плані початкової освіти (додаток 12).

2. У цьому Державному стандарті терміни вживаються у такому значенні:

1) загальні результати навчання - сукупність знань, умінь, навичок, способів мислення, поглядів, цінностей, інших особистісних якостей здобувачів початкової освіти, що відповідають загальним цілям освітньої(-іх) галузі(-ей);

2) здобувач освіти - здобувач освіти на першому рівні повної загальної середньої освіти;

3) змістова лінія - тематична єдність, яка окреслює внутрішню структуру та систематизує конкретні очікувані результати кожної освітньої галузі;

4) обов'язкові результати навчання - сукупність знань, умінь, навичок, способів мислення, поглядів, цінностей, інших особистісних якостей здобувачів початкової освіти, які відповідають загальним результатам навчання та які можна ідентифікувати, кількісно оцінити та виміряти, свідчать про рівень розвитку кожного вміння на завершення циклу (5-6 класи і 7-9 класи);

5) освітня галузь - складник змісту освіти, що відображає певну сферу вивчення або об'єднує споріднені сфери;

6) початкова освіта - перший рівень повної загальної середньої освіти, який відповідає першому рівню Національної рамки кваліфікацій.

Інші терміни вживаються у значенні, наведеному в Законах України " Про освіту", "Про загальну середню освіту", інших нормативно-правових актах.

3. Цей Державний стандарт є основою для розроблення типових та інших освітніх програм. Освітні програми, що розробляються на основі типових освітніх програм, не потребують окремого затвердження Державною службою якості освіти.

На основі освітніх програм розроблюються навчальні програми, які містять зміст предмета або курсу відповідно до конкретних очікуваних результатів, визначених цим Державним стандартом, викладений у логічній послідовності; підходи до інтегрування предмета або курсу за темами, проблемами, проектами, блоками тощо; навчальну діяльність та умови її виконання; відповідні навчальні ресурси; засоби оцінювання навчальних досягнень учнів.

4. Метою початкової освіти є всебічний розвиток дитини, її талантів, здібностей, компетентностей та наскрізних умінь відповідно до вікових та індивідуальних психофізіологічних особливостей і потреб, формування цінностей, розвиток самостійності, творчості та допитливості.

Реалізація мети початкової освіти ґрунтується на таких ціннісних орієнтирах, як:

визнання унікальності та обдарованості кожної дитини, що забезпечується рівним доступом до освіти, забороною будь-яких форм дискримінації або відокремлення дітей на основі попереднього відбору;

цінність дитинства, що оберігається шляхом встановлення освітніх вимог, які відповідають віковим особливостям дитини, визнання прав дитини на навчання через діяльність, зокрема гру, обмеження обсягу домашніх завдань для збільшення часу на рухову активність і творчість дитини;

радість пізнання, що обумовлюється використанням в освітньому процесі дослідницької та проектної діяльності;

розвиток вільної особистості шляхом підтримки самостійності, незалежного мислення, оптимізму та впевненості в собі;

міцного здоров'я та добробуту, яких можливо досягти шляхом формування здорового способу життя і створення умов для гармонійного фізичного та психоемоційного розвитку;

забезпечення безпеки у результаті створення атмосфери довіри і взаємоповаги, перетворення школи на безпечне місце, де запобігають насильству і цькуванню, надають необхідну підтримку;

утвердження людської гідності шляхом виховання чесності, відваги, наполегливості, доброти, здатності до співчуття і співпереживання, справедливості, поваги до прав людини (зокрема, права на життя, здоров'я, власність, свободу слова тощо);

плекання любові до рідного краю та української культури, шанобливе ставлення до Української держави;

формування активної громадянської позиції, відповідальності за своє життя, розвиток громади та суспільства, збереження навколишнього світу.

5. Початкова освіта має такі цикли, як 1-2 і 3-4 класи, що враховують вікові особливості розвитку та потреби дітей і дають можливість забезпечити подолання розбіжностей у досягненнях, обумовлених готовністю до здобуття освіти.

Державний стандарт передбачає організацію освітнього процесу із застосуванням діяльнісного підходу на інтегрованій основі та з переважанням ігрових методів у першому циклі (1-2 класи) та на інтегровано-предметній основі у другому циклі (3-4 класи).

6. Вимоги до обов'язкових результатів навчання визначаються з урахуванням компетентнісного підходу.

7. До ключових компетентностей належать:

1) вільне володіння державною мовою, що передбачає уміння усно і письмово висловлювати свої думки, почуття, чітко та аргументовано пояснювати факти, а також любов до читання, відчуття краси слова, усвідомлення ролі мови для ефективного спілкування та культурного самовираження, готовність вживати українську мову як рідну в різних життєвих ситуаціях;

2) здатність спілкуватися рідною (у разі відмінності від державної) та іноземними мовами, що передбачає активне використання рідної мови в різних комунікативних ситуаціях, зокрема в побуті, освітньому процесі, культурному житті громади, можливість розуміти прості висловлювання іноземною мовою, спілкуватися нею у відповідних ситуаціях, оволодіння навичками міжкультурного спілкування;

3) математична компетентність, що передбачає виявлення простих математичних залежностей в навколишньому світі, моделювання процесів та ситуацій із застосуванням математичних відношень та вимірювань, усвідомлення ролі математичних знань та вмінь в особистому і суспільному житті людини;

4) компетентності у галузі природничих наук, техніки і технологій, що передбачають формування допитливості, прагнення шукати і пропонувати нові ідеї, самостійно чи в групі спостерігати та досліджувати, формулювати припущення і робити висновки на основі проведених дослідів, пізнавати себе і навколишній світ шляхом спостереження та дослідження;

5) інноваційність, що передбачає відкритість до нових ідей, ініціювання змін у близькому середовищі (клас, школа, громада тощо), формування знань, умінь, ставлень, що є основою компетентнісного підходу, забезпечують подальшу здатність успішно навчатися, провадити професійну діяльність, відчувати себе частиною спільноти і брати участь у справах громади;

6) екологічна компетентність, що передбачає усвідомлення основи екологічного природокористування, дотримання правил природоохоронної поведінки, ощадного використання природних ресурсів з розумінням важливості збереження природи для сталого розвитку суспільства;

7) інформаційно-комунікаційна компетентність, що передбачає опанування основою цифрової грамотності для розвитку і спілкування, здатність безпечного та етичного використання засобів інформаційно-комунікаційної компетентності у навчанні та інших життєвих ситуаціях;

8) навчання протягом життя, що передбачає опанування уміннями і навичками, необхідними для подальшого навчання, організацію власного навчального середовища, отримання нової інформації з метою застосування її для оцінювання навчальних потреб, визначення власних навчальних цілей та способів їх досягнення, навчання працювати самостійно і в групі;

9) громадянські та соціальні компетентності, пов'язані з ідеями демократії, справедливості, рівності, прав людини, добробуту та здорового способу життя, усвідомленням рівних прав і можливостей, що передбачають:

спроможність діяти як відповідальний громадянин та брати повноцінну участь у громадському та суспільному житті, зокрема школи та класу, спираючись на розуміння соціальних, економічних і політичних понять та сталого розвитку, критичне оцінювання основних подій національної, європейської та світової історії, а також повагу до прав людини та верховенства права, цінування культурного розмаїття різних народів та ідентифікацію себе як громадянина України;

виявлення поваги до інших та толерантності, уміння конструктивно співпрацювати, співчувати та діяти в конфліктних ситуаціях, зокрема пов'язаних з різними проявами дискримінації. Дбайливе ставлення до особистого, соціального і фізичного добробуту та здоров'я, дотримання здорового способу життя; розуміння правил поведінки і спілкування, що є загальноприйнятими в різних спільнотах і середовищах, спроможність діяти в умовах невизначеності та багатозадачності;

10) культурна компетентність, що передбачає залучення до різних видів мистецької творчості (образотворче, музичне та інші види мистецтв) шляхом розкриття і розвитку природних здібностей, творчого вираження особистості;

11) підприємливість та фінансова грамотність, що передбачають ініціативність, готовність брати відповідальність за власні рішення, вміння організовувати свою діяльність для досягнення цілей, усвідомлення етичних цінностей ефективної співпраці, готовність до втілення в життя ініційованих ідей, прийняття власних рішень.

8. Основою формування ключових компетентностей є досвід здобувачів освіти, їх потреби, які мотивують до навчання, знання та вміння, які формуються в різному освітньому середовищі (школі, родині), різноманітних соціальних ситуаціях та обумовлюють формування ставлення до них.

9. Спільними для всіх ключових компетентностей є такі вміння, як читання з розумінням, уміння висловлювати власну думку усно і письмово, критичне та системне мислення, творчість, ініціативність, здатність логічно обґрунтовувати позицію, вміння конструктивно керувати емоціями, оцінювати ризики, приймати рішення, розв'язувати проблеми, співпрацювати з іншими особами.

10. Вимоги до обов'язкових результатів навчання та компетентностей здобувачів освіти визначено за такими освітніми галузями:

мовно-літературна (українська мова, мови відповідних корінних народів і національних меншин; літератури; українська мова та література для корінних народів і національних меншин; іншомовна освіта);

математична;

природнича;

технологічна;

інформатична;

соціальна і здоров'язбережувальна;

громадянська та історична;

мистецька;

фізкультурна.

11. Компетентнісний потенціал кожної освітньої галузі забезпечує формування всіх ключових компетентностей.

Для кожної освітньої галузі визначено мету та загальні результати навчання здобувачів освіти в цілому. За ними впорядковано обов'язкові результати навчання здобувачів освіти, які є основою для їх подальшого навчання на наступних рівнях загальної середньої освіти.

Обов'язкові результати навчання (додатки 1-11) мають індекси, у яких:

скорочений буквений запис означає освітню галузь, до якої належить обов'язковий результат навчання;

цифра на початку індексу означає порядковий номер року навчання (класу);

перша цифра після буквеного запису до крапки означає порядковий номер загальної цілі, на реалізацію якої спрямований обов'язковий результат;

цифра після крапки означає порядковий номер загального результату, з яким співвідноситься обов'язковий результат.

12. Мовно-літературна освітня галузь включає українську мову, мови відповідних корінних народів і національних меншин, літератури, українську мову та літературу для корінних народів та національних меншин, іншомовну освіту.

Метою вивчення української мови та літератури, мов та літератур відповідних корінних народів і національних меншин є формування комунікативної, читацької та інших ключових компетентностей; розвиток особистості здобувачів освіти із застосуванням засобів різних видів мовленнєвої діяльності; здатності спілкуватися українською мовою, мовами відповідних корінних народів і національних меншин для духовного, культурного і національного самовираження, користуватися ними в особистому і суспільному житті, міжкультурному діалозі; збагачення емоційно-чуттєвого досвіду, розвиток мовленнєво-творчих здібностей.

Здобувач освіти:

взаємодіє з іншими особами усно, сприймає і використовує інформацію для досягнення життєвих цілей у різних комунікативних ситуаціях;

сприймає, аналізує, інтерпретує, критично оцінює інформацію в текстах різних видів, медіатекстах та використовує її для збагачення власного досвіду;

висловлює думки, почуття та ставлення, взаємодіє з іншими особами письмово та в режимі реального часу, дотримується норм літературної мови;

досліджує індивідуальне мовлення для власної мовної творчості, спостерігає за мовними явищами, аналізує їх.

Метою іншомовної освіти є формування іншомовної комунікативної компетентності для безпосереднього та опосередкованого міжкультурного спілкування, що забезпечує розвиток інших ключових компетентностей та задоволення різних життєвих потреб здобувача освіти.

Здобувач освіти:

сприймає інформацію, висловлену іноземною мовою в умовах безпосереднього та опосередкованого міжкультурного спілкування, та критично оцінює таку інформацію;

розуміє прочитані іншомовні тексти різних видів для отримання інформації або емоційного задоволення, використовує прочитану інформацію та критично оцінює її;

надає інформацію, висловлює думки, почуття та ставлення, взаємодіє з іншими особами усно, письмово та в режимі реального часу, використовуючи іноземну мову.

Обов'язкові результати навчання здобувачів освіти з мовно-літературної освітньої галузі визначено у додатках 1-3.

13. Метою математичної освітньої галузі є формування математичної та інших ключових компетентностей; розвиток мислення, здатності розпізнавати і моделювати процеси та ситуації з повсякденного життя, які можна розв'язувати із застосуванням математичних методів, а також здатності робити усвідомлений вибір.

Здобувач освіти:

досліджує ситуації і визначає проблеми, які можна розв'язувати із застосуванням математичних методів;

моделює процеси і ситуації, розробляє стратегії (плани) дій для розв'язування різноманітних задач;

критично оцінює дані, процес та результат розв'язання навчальних і практичних задач;

застосовує досвід математичної діяльності для пізнання навколишнього світу.

Обов'язкові результати навчання здобувачів освіти з математичної освітньої галузі визначено у додатку 4.

14. Метою природничої освітньої галузі є формування компетентностей в галузі природничих наук, техніки і технологій, екологічної та інших ключових компетентностей шляхом опанування знань, умінь і способів діяльності, розвитку здібностей, які забезпечують успішну взаємодію з природою, формування основи наукового світогляду і критичного мислення, становлення відповідальної, безпечної і природоохоронної поведінки здобувачів освіти у навколишньому світі на основі усвідомлення принципів сталого розвитку.

Здобувач освіти:

відкриває світ природи, набуває досвіду в її дослідженні, шукає відповіді на запитання, спостерігає за навколишнім світом, експериментує та створює навчальні моделі, виявляє допитливість та отримує радість від пізнання природи;

опрацьовує та систематизує інформацію природничого змісту, отриману з доступних джерел, та представляє її у різних формах;

усвідомлює розмаїття природи, взаємозв'язки її об'єктів та явищ, пояснює роль природничих наук і техніки в житті людини, відповідально поводиться у навколишньому світі;

критично оцінює факти, поєднує новий досвід з набутим раніше і творчо його використовує для розв'язування проблем природничого характеру.

Обов'язкові результати навчання здобувачів освіти з природничої освітньої галузі визначено у додатку 5.

15. Метою технологічної освітньої галузі є формування компетентностей в галузі техніки і технологій та інших ключових компетентностей, здатності до зміни навколишнього світу з використанням засобів сучасних технологій без заподіяння йому шкоди, до використання технологій для власної самореалізації, культурного і національного самовираження.

Здобувач освіти:

втілює творчий задум у готовий виріб;

дбає про власний побут, задоволення власних потреб та потреб тих, хто його оточує;

ефективно використовує природні матеріали, дбаючи про навколишній світ;

практикує і творчо застосовує традиційні та сучасні ремесла.

Обов'язкові результати навчання здобувачів освіти з технологічної освітньої галузі визначено у додатку 6.

16. Метою інформатичної освітньої галузі є формування інформаційно-комунікаційної компетентності та інших ключових компетентностей, здатності до розв'язання проблем з використанням цифрових пристроїв, інформаційно-комунікаційних технологій та критичного мислення для розвитку, творчого самовираження, власного та суспільного добробуту, навичок безпечної та етичної діяльності в інформаційному суспільстві.

Здобувач освіти:

знаходить, подає, перетворює, аналізує, узагальнює та систематизує дані, критично оцінює інформацію для розв'язання життєвих проблем;

створює інформаційні продукти та програми для ефективного розв'язання задач/проблем, творчого самовираження індивідуально та у співпраці, за допомогою цифрових пристроїв та без них;

усвідомлено використовує інформаційні і комунікаційні технології та цифрові пристрої для доступу до інформації, спілкування та співпраці як творець та (або) споживач, а також самостійно опановує нові технології;

усвідомлює наслідки використання інформаційних технологій для себе, суспільства, навколишнього світу та сталого розвитку, дотримується етичних, міжкультурних та правових норм інформаційної взаємодії.

Обов'язкові результати навчання здобувачів освіти з інформатичної освітньої галузі визначено у додатку 7.

17. Метою соціальної і здоров'язбережувальної освітньої галузі є формування соціальної компетентності та інших ключових компетентностей, активної громадянської позиції, підприємливості, розвиток самостійності через особисту ідентифікацію, застосування моделі здорової та безпечної поведінки, збереження власного здоров'я та здоров'я інших осіб, добробуту та сталого розвитку.

Здобувач освіти:

дбає про особисте здоров'я і безпеку, реагує на діяльність, яка становить загрозу для життя, здоров'я, добробуту;

визначає альтернативи, прогнозує наслідки, ухвалює рішення з користю для здоров'я, добробуту, власної безпеки та безпеки інших осіб;

робить аргументований вибір на користь здорового способу життя, аналізує та оцінює наслідки і ризики;

виявляє підприємливість та поводиться етично для поліпшення здоров'я, безпеки та добробуту.

Обов'язкові результати навчання здобувачів освіти з соціальної і здоров'язбережувальної освітньої галузі визначено у додатку 8.

18. Метою громадянської та історичної освітньої галузі є формування громадянської та інших компетентностей, власної ідентичності та готовності до змін шляхом осмислення зв'язків між минулим і сучасним життям, активної громадянської позиції на засадах демократії, поваги до прав і свобод людини, толерантного ставлення до оточуючих, набуття досвіду життя в соціумі з урахуванням демократичних принципів.

Здобувач освіти:

встановлює зв'язки між подіями, діяльністю людей та її результатами у часі, пояснює значення пам'ятних для себе та інших громадян України дат (подій);

орієнтується у знайомому соціальному середовищі, долучається до його розвитку, пояснює вплив природи та діяльності людей на нього;

працює з різними джерелами соціальної та історичної інформації, аналізує зміст джерел, критично оцінює їх;

узагальнює інформацію з різних джерел, розповідаючи про минуле і сучасне;

представляє аргументовані судження про відомі факти та історичних осіб, а також про події суспільного життя;

має розвинуте почуття власної гідності, діє з урахуванням власних прав і свобод, поважає права і гідність інших осіб, протидіє проявам дискримінації та нерівного ставлення до особистості;

усвідомлює себе громадянином України, аналізує культурно-історичні основи власної ідентичності, визнає цінність культурного розмаїття;

дотримується принципів демократичного громадянства, бере активну участь у житті шкільної спільноти, місцевої громади.

Обов'язкові результати навчання здобувачів освіти з громадянської та історичної освітньої галузі визначено у додатку 9.

19. Метою мистецької освітньої галузі є формування культурної та інших компетентностей, цінностей у процесі пізнання мистецтва та художньо-творчого самовираження в особистому та суспільному житті, поваги до національної та світової мистецької спадщини.

Здобувач освіти:

виявляє художньо-образне, асоціативне мислення у процесі художньо-творчої діяльності через образотворче, музичне та інші види мистецтва;

пізнає мистецтво, інтерпретує художні образи, набуваючи емоційно-чуттєвого досвіду, виявляє ціннісне ставлення до мистецтва;

пізнає себе через художньо-творчу діяльність та мистецтво.

Обов'язкові результати навчання здобувачів освіти з мистецької освітньої галузі визначено у додатку 10.

20. Метою фізкультурної освітньої галузі є формування соціальної та інших ключових компетентностей, стійкої мотивації здобувачів освіти до занять фізичною культурою і спортом для забезпечення гармонійного фізичного розвитку, підвищення функціональних можливостей організму, вдосконалення життєво необхідних рухових умінь та навичок.

Здобувач освіти:

регулярно займається руховою активністю, фізичною культурою та спортом; демонструє рухові вміння та навички та використовує їх у різних життєвих ситуаціях;

добирає фізичні вправи для підвищення рівня фізичної підготовленості;

керується правилами безпечної і чесної гри, уміє боротися, вигравати і програвати; усвідомлює значення фізичних вправ для здоров'я, емоційного задоволення, гартування характеру, самовираження та соціальної взаємодії.

Обов'язкові результати навчання здобувачів освіти з фізкультурної освітньої галузі визначено у додатку 11.

21. Базовий навчальний план початкової освіти визначає загальний обсяг навчального навантаження здобувачів освіти та дає цілісне уявлення про зміст і структуру початкової освіти як першого рівня загальної середньої освіти, встановлює погодинне співвідношення між освітніми галузями за роками навчання, визначає гранично допустиме тижневе навантаження здобувачів освіти та загальну щорічну кількість годин за освітніми галузями.

Для учнів з особливими освітніми потребами (з порушеннями зору, слуху, опорно-рухового апарату, інтелектуального розвитку, тяжкими порушеннями мовлення, затримкою психічного розвитку), які здобувають початкову освіту у спеціальних закладах (класах) загальної середньої освіти, базовий навчальний план визначає кількість годин для проведення корекційно-розвиткової роботи.

22. Базовий навчальний план має такі п'ять варіантів (додаток 12):

для класів (груп) з українською мовою навчання;

для класів (груп) з навчанням мовою відповідного корінного народу, національних меншин;

для класів (груп) з українською мовою навчання представників корінних народів, національних меншин;

для спеціальних закладів (класів) загальної середньої освіти з українською мовою навчання дітей з особливими освітніми потребами;

для спеціальних закладів (класів) загальної середньої освіти з навчанням мовою відповідного корінного народу або національної меншини.

23. Заклади загальної середньої освіти з навчанням мовою відповідного корінного народу або національної меншини самостійно здійснюють розподіл навчального навантаження між мовою відповідного корінного народу або національної меншини та іноземною мовою, відображаючи це в навчальному плані. Українська мова як державна в таких закладах загальної середньої освіти вивчається за освітніми програмами, які враховують мовну підготовку здобувачів освіти та спорідненість між рідною і державною мовами.

24. На підставі базового навчального плану може здійснюватися повна або часткова інтеграція різних освітніх галузей, що відображається в типових освітніх програмах, освітній програмі закладу загальної середньої освіти. У процесі інтеграції кількість навчальних годин, передбачених на вивчення кожної освітньої галузі, перерозподіляється таким чином, що їх сумарне значення не зменшується. Зміст природничої, соціальної і здоров'язбережувальної, громадянської та історичної, технологічної, інформатичної освітніх галузей інтегрується в різній комбінації їх компонентів, утворюючи інтегровані предмети і курси, перелік і назви яких зазначаються в типових освітніх програмах, освітній програмі закладу загальної середньої освіти.

25. Базовий навчальний план має інваріантний і варіативний складники. Інваріантний складник є обов'язковим для всіх закладів загальної середньої освіти незалежно від їх підпорядкування і форми власності. Виключення з інваріантного складника будь-якої з освітніх галузей є неприпустимим, оскільки порушує цілісність початкової освіти і наступність з базовою загальною середньою освітою.

Інваріантний складник базового навчального плану для спеціальних закладів (класів) передбачає проведення корекційно-розвиткової роботи, напрями та змістове наповнення якої визначаються з урахуванням особливостей психофізичного розвитку дітей з особливими освітніми потребами.

Кожна освітня галузь передбачає обов'язкову корекційно-розвиткову роботу.

Варіативний складник базового навчального плану розподіляється закладом загальної середньої освіти самостійно, враховуючи особливості організації освітнього процесу та індивідуальних освітніх потреб здобувачів освіти і відображається в освітній програмі такого закладу.

Наприкінці навчального року (протягом п'яти днів у 1 і 2 класах або десяти днів у 3 і 4 класах) рекомендовано проводити навчально-пізнавальну, пошуково-дослідницьку практику, яка передбачає активну діяльність учнів у школі та поза її межами, реалізацію проектів, екологічних акцій тощо.

26. Варіативність змісту початкової освіти забезпечується також шляхом запровадження резервного часу в освітній програмі закладу загальної середньої освіти, що сприяє, зокрема, задоволенню освітніх потреб здобувачів освіти, вирівнюванню їх досягнень, розвитку наскрізних умінь.

27. Заклади загальної середньої освіти з навчанням мовами відповідних корінних народів та національних меншин для реалізації мовно-літературної освітньої галузі додатково можуть використовувати години варіативного складника базового навчального плану.

28. Вимірювання результатів навчання здобувачів освіти відбувається шляхом:

формувального оцінювання, яке допомагає відстежувати особистісний розвиток здобувачів освіти і хід опановування ними навчального досвіду як основи компетентності, вибудовувати індивідуальну траєкторію особистості;

підсумкового оцінювання, під час якого навчальні досягнення здобувачів освіти співвідносяться з обов'язковими результатами навчання, визначеними цим Державним стандартом.

Завдання для державної підсумкової атестації здобувачів освіти розроблюються з урахуванням компетентнісного підходу.

БАЗОВИЙ НАВЧАЛЬНИЙ ПЛАН ПОЧАТКОВОЇ ОСВІТИ

Базовий навчальний план початкової освіти для класів (груп) з українською мовою навчання

Базовий навчальний план початкової освіти для класів (груп) з навчанням мовою відповідного корінного народу, національних меншин

Базовий навчальний план початкової освіти для класів (груп) з українською мовою навчання представників корінних народів, національних меншин

Базовий навчальний план початкової освіти для спеціальних закладів (класів) загальної середньої освіти з українською мовою навчання дітей з особливими освітніми потребами

Базовий навчальний план початкової освіти для спеціальних закладів (класів) загальної середньої освіти з навчанням мовою відповідного корінного народу або національної меншини

__________
* Години, передбачені для фізичної культури, не враховуються під час визначення гранично допустимого тижневого/річного навчального навантаження здобувача освіти.
** Освітні програми класів (груп) з навчанням мовою відповідного корінного народу або національної меншини в очікуваних результатах вивчення української мови враховують мовну підготовку здобувачів освіти та спорідненість їх рідної і державної мов.
*** Іншомовна освіта для дітей з інтелектуальними порушеннями не передбачена. Години розподіляються між іншими галузями на вибір педагогічного працівника.

# data[].attributes.attachment_link.title
Про внесення змін до Державного стандарту початкової освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
Про внесення змін до Державного стандарту початкової освіти Кабінет Міністрів України постановляє: Внести зміни до Державного стандарту початкової освіти, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 р. № 87 (Офіційний вісник України, 2018 р., № 19, ст. 637), виклавши його в редакції, що додається. Прем'єр-міністр України В.ГРОЙСМАН Інд.

# data[].attributes.headline
Методичні рекомендації щодо оцінювання учнів 2 класу НУШ

# data[].attributes.subject
Методичні рекомендації щодо оцінювання учнів 2 класу НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ

НАКАЗ

№ 1154 від 27 серпня 2019 року
Про затвердження методичних рекомендацій
щодо оцінювання навчальних досягнень учнів
другого класу
Відповідно до Державного стандарту початкової освіти, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 87 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 24.07.2019 року № 688), НАКАЗУЮ:

1. Затвердити методичні рекомендації щодо оцінювання навчальних досягнень учнів другого класу.

2. Встановити, що орієнтовні вимоги до контролю та оцінювання навчальних досягнень учнів початкової школи, затверджені наказом МОН від 21.08.2013 № 1222 (із змінами), не застосовуються до контролю та оцінювання навчальних досягнень учнів 2-го класу.

3. Департаментам (управлінням) освіти і науки обласних, Київської міської державних адміністрацій, Інститутам післядипломної педагогічної освіти довести цей наказ до відома керівників закладів загальної середньої освіти.

4. Контроль за виконанням цього наказу покласти на заступника Міністра Карандія В. А.

Міністр Лілія Гриневич

ЗАТВЕРДЖЕНО
Наказ Міністерства освіти і науки України
27.08.2019 № 1154
Методичні рекомендації щодо оцінювання навчальних досягнень учнів другого класу
Важливим компонентом освітнього процесу в початкових класах є оцінювальна діяльність, що здійснюється на засадах компетентнісного, діяльнісного, суб'єкт-суб'єктного підходів та передбачає партнерську взаємодію вчителя, учнів та їхніх батьків або інших законних представників (далі - батьки). Основними функціями оцінювання є мотиваційна, діагностична, коригувальна, прогностична, розвивальна, навчальна, виховна, управлінська.

Навчальні досягнення учнів других класів підлягають формувальному і підсумковому (тематичному та завершальному) оцінюванню. Оцінювання результатів навчання учнів у других класах здійснюється вербально.

Формувальне оцінювання, метою якого є відстеження особистісного розвитку учнів, процесу опанування ними навчального досвіду як основи компетентності, забезпечення індивідуальної траєкторії розвитку особистості, є невід'ємним складником освітнього процесу та здійснюється постійно.

Формувальне оцінювання передбачає організацію учителем діяльності учнів щодо усвідомлення ними цілей та очікуваних результатів навчання, способів їх досягнення та визначення подальших навчальних дій щодо покращення досягнень за результатами зворотного зв'язку.

Застосування формувального оцінювання уможливлює розв'язання таких освітніх завдань:

підтримання бажання вчитися та прагнути максимально можливих результатів;

сприяння оптимальному темпу здобуття освіти учнів;

формування в учнів упевненості у собі, усвідомлення своїх сильних сторін;

формування в учнів рефлексивного ставлення до власних помилок і розуміння їх як невід'ємних етапів на шляху досягнення успіху;

забезпечення постійного зворотного зв'язку щодо сприйняття та розуміння учнями навчального матеріалу;

здійснення діагностування особистісного розвитку та навчальних досягнень учнів на кожному з етапів навчання.

Об'єктами формувального оцінювання є процес навчання учнів, а також результат навчальної діяльності на певному етапі навчання.

Провідна роль у формувальному оцінюванні належить критеріям, за якими воно здійснюється. Критерії оцінювання визначаються вчителем (із поступовим залученням до цього процесу учнів) відповідно до кожного виду роботи та виду діяльності учнів. Орієнтирами для визначення критеріїв формувального оцінювання є вимоги до обов'язкових результатів навчання та компетентностей учнів початкової школи, визначені Державним стандартом початкової освіти до першого циклу навчання (1 - 2 класи), і очікувані результати, зазначені в освітній програмі закладу загальної середньої освіти.

Під час здійснення формувального оцінювання важливо не протиставляти дітей один одному. Стимулом розвитку має бути співвідношення роботи (відповіді, дії тощо) з тим, як дитина працювала раніше. Доцільно акцентувати увагу лише на позитивній динаміці досягнень учнів, враховувати, що оцінюється не учень, а його робота. Про складнощі у навчанні необхідно говорити з учнем індивідуально, аби не створювати ситуацію колективної зневаги до дитини та передумови булінгу. Звертаємо увагу, що індивідуальні особливості дитини можуть впливати на її темп здобуття освіти, внаслідок чого вона може досягати визначених для певного етапу навчання очікуваних результатів раніше або пізніше, тому календарно-тематичне планування освітнього процесу має бути гнучким і динамічним, зорієнтованим на сприяння поступу учнів за індивідуальною траєкторією навчання та розвитку.

Формувальне оцінювання здійснюється шляхом:

педагогічного спостереження учителя за навчальною та іншими видами діяльності учнів;

аналізу учнівських портфоліо, попередніх навчальних досягнень учнів, результатів їхніх діагностичних робіт;

самооцінювання та взаємооцінювання результатів діяльності учнів;

оцінювання особистісного розвитку та соціалізації учнів їхніми батьками;

застосування прийомів отримання зворотного зв'язку щодо сприйняття та розуміння учнями навчального матеріалу ("Світлофор", "Мікрофон", "Вихідних квиток" тощо).

У другому класі рекомендуємо дотримуватись алгоритму діяльності вчителя під час організації формувального оцінювання та використовувати інструментарій формувального оцінювання, що було запропоновано у Методичних рекомендаціях щодо орієнтовних вимог до оцінювання навчальних досягнень учнів першого класу, затверджених наказом Міністерства освіти і науки України від 20.08.2018 № 924.

Педагогічне спостереження за навчальною та іншими видами діяльності учня здійснюється учителем протягом року. Залежно від мети спостереження, вчитель може оцінювати дітей в різноманітних ситуаціях, коли вони працюють в парі, групі, індивідуально. Оцінюються також не тільки навчальні результати учня, але і його активність, зацікавленість, мотивація, що є також важливими цілями у початковій школі.

Результати педагогічних спостережень (зміни в поведінці учня, його емоційних реакціях, мотивації, вольових проявах, зниження чи підвищення результативності навчальної діяльності тощо) рекомендуємо фіксувати у зошиті спостережень учителя. Ці нотатки дозволять йому під час підготовки до уроку дидактично доцільно визначати навчальні завдання для кожної дитини та під час індивідуальних зустрічей з батьками, аргументовано обговорювати результати навчання учня та способи їх удосконалення, аргументовано робити записи у свідоцтві досягнень на початку та наприкінці навчального року. Зошит спостережень учителя ведеться у довільній формі, є його особистим документом та не підлягає перевірці з боку адміністрації.

Іншим способом фіксації педагогічних спостережень може бути заповнення індивідуальної картки навчального поступу учня, приклад якої наведено нижче.

Учитель може самостійно розробити оцінювальний аркуш для групи учнів з метою визначення рівня засвоєння матеріалу кожного розділу відповідно до навчальної програми, визначивши при цьому цілі з кожного аспекту діяльності. Нижче наведено орієнтовну форму такого аркуша (на прикладі іноземної мови).

Прізвище, ім'я учня

Лексика: почувши слово, вказує на відповідний малюнок

Лексика: називає зображене

Усна інтеракція Задає питання і відповідає

Розігрує сценку, вірно використовуючи слова і фрази

Читає слова з довгим голосним звуком

Учнівські портфоліо передбачають систематизацію робіт учнів як свідчення їхніх успіхів і досягнень. У другому класі діти започатковують ведення портфоліо у вигляді папки з прикріпленими аркушами таблиці для переліку робіт та графою для дати або іншому форматі, за спільним рішенням учителя та учнів. До портфоліо долучають малюнки, діагностичні та інші письмові роботи, їх результати, а також результати творчої та проектної діяльності учнів.

Само- та взаємооцінювання учнів організовується вчителем на регулярній основі за визначеними критеріями до умінь, що є наскрізними, та складових компетентностей, залежно від навчального поступу учнів. Шкали для само- та взаємооцінювання рекомендовано застосовувати на вибір учителя: трирівневу шкалу оцінювання "мені ще варто попрацювати - я тренуюся - мені вдається"; шкалу, ідентичну до тієї, що застосовується у свідоцтві досягнень, затвердженому цим наказом; шкалу, розроблену вчителем самостійно.

Під час взаємооцінювання необхідно приділяти особливу увагу формуванню уміння в учнів коректно висловлювати думку про результати роботи однокласників, давати поради щодо їх покращення. Це активізує навчальну роботу, сприяє розвитку критичного мислення, формуванню адекватного ставлення до зауважень, рекомендацій, зміцнює товариськість та відчуття цінності кожного учня в колективі.

Результати формувального оцінювання відображаються в оцінних судженнях учителя/учнів/батьків, що характеризують процес навчання та досягнення учнів. Оцінні судження вчителя мають бути об'єктивними, конкретними, чіткими, лаконічними, доброзичливими, слугувати зразком для формулювання оцінних суджень учнями. В оцінному судженні зазначають прогрес учнів та поради щодо подолання утруднень, за їх наявності, у досягненні очікуваних результатів навчання відповідно до програмових вимог.

Неприпустимим є формулювання оцінних суджень, що принижують гідність дитини, прирівнювання оцінних суджень до певних рівнів навчальних досягнень, а також використання зовнішніх атрибутів (зірочки, квіточки, прапорці тощо) у разі їх співвіднесення з певними балами чи рівнями навчальних досягнень здобувачів освіти.

Формувальне оцінювання має мотивувати, підтримувати й надихати учнів на успіх, саморозвиток і вдосконалення, вияв власних здобутків у навчальній діяльності та сприяти формуванню навичок застосування знань і умінь під час виконання практико орієнтованих завдань. Воно має бути спрямованим на виявлення проблем і вчасне запобігання їх нашаруванню; стимулювання бажання вчитися та прагнути досягати максимально можливих результатів; запобігання побоюванням помилитися.

Підсумкове тематичне оцінювання навчальних досягнень учнів у другому класі здійснюється протягом навчального року за результатами опанування ними теми, кількох тем, розділу програми тощо. Підсумкове завершальне оцінювання здійснюється в кінці навчального року з метою визначення освітніх завдань для реалізації індивідуального підходу до дитини в процесі подальшого навчання.

Підсумкове тематичне оцінювання здійснюється вербально за результатами виконання діагностичних робіт, розроблених на основі компетентнісного підходу, які можуть бути усними чи письмовими у формі тестових завдань, комбінованої роботи, практичної роботи, усного опитування тощо. Форми та засоби оцінювання, зміст завдань учитель обирає самостійно з урахуванням особливостей учнів класу. Обсяг діагностичних робіт визначають з розрахунку прогнозованого часу на виконання окремих завдань учнями, з урахуванням вікових та індивідуальних особливостей учнів, їх готовності до виконання того чи іншого завдання. У другому класі тривалість виконання діагностичної роботи не повинна перевищувати 35 хвилин (із 40 хвилин уроку 5 хвилин - інструктаж, 35 хвилин - виконання роботи).

Усі діагностичні роботи проводяться протягом навчального року, дотримуючись структурування програмового матеріалу логічно завершеними частинами. Проведення діагностичних робіт учитель передбачає у календарно-тематичному плані, орієнтуючись на кількість тем у межах кожного предмета або результати формувального оцінювання учнів.

Рекомендовано проводити діагностичні роботи з мовно-літературної, математичної та природничої освітніх галузей.

Під час планування діагностичних робіт з української мови рекомендовано враховувати усі види мовленнєвої діяльності (аудіювання, читання, говоріння, письмо) та передбачати їх комбінацію (аудіювання, читання вголос, читання напам'ять, переказ, робота з літературним твором/медіатекстом, списування, диктант, робота з мовними одиницями).

Діагностика навчальних досягнень з таких освітніх галузей як технологічна, інформатична, соціальна і здоров'язбережувальна, громадянська та історична може відбуватися у складі комплексних робіт із використанням компетентнісних завдань у межах інтегрованого курсу "Я досліджую світ".

Проведення окремих діагностичних робіт з цих освітніх галузей не передбачено.

Діагностичні роботи з мистецької та фізкультурної освітніх галузей, а також курсів за вибором не є обов'язковими у другому класі.

Письмові діагностичні роботи учні виконують у зошитах для діагностичних робіт або на окремих аркушах, бланках тощо. Результатом оцінювання діагностичної роботи є оцінне судження відповідно до шкали оцінювання у свідоцтві досягнень учнів (згідно з додатком) або інша вербальна оцінка, за вибором учителя. У Класному журналі на сторінках "Облік навчальних досягнень учнів" у графі "Зміст уроку" (права сторінка розвороту журналу) фіксують факт проведення діагностичної роботи, у колонці під датою проведення уроку (ліва сторінка розвороту журналу). У Класному журналі не фіксуються оцінні судження (або інші позначки), що характеризують досягнення учня за результатами діагностичної роботи. Діагностичні роботи та їх результати є відображенням навчального поступу учнів та можуть зберігатися в учнівському портфоліо.

Документами, які свідчать про результати навчання учнів і підтверджують факт досягнення ними очікуваних результатів, є робочі зошити учнів, робочі аркуші з виконаними роботами, зошити для діагностичних робіт, учнівські портфоліо. Зошити для діагностичних робіт, учнівські портфоліо рекомендовано зберігати у школі.

Підсумкове завершальне оцінювання навчальних досягнень учнів передбачає узагальнення інформації про їхній навчальний поступ протягом навчального року, при цьому не передбачає проведення окремих діагностичних робіт. Результати підсумкового завершального оцінювання учитель визначає на основі власних педагогічних спостережень, результатів тематичного оцінювання, аналізу учнівських портфоліо та фіксує у Класному журналі і свідоцтвах досягнень.

У Класному журналі на сторінці "Зведений облік навчальних досягнень учнів" учитель записує рішення педагогічної ради про переведення учнів до наступного класу. У випадку, коли учні не досягли очікуваних результатів навчання, вони можуть продовжувати навчання за індивідуальним навчальним планом або бути залишеними на повторний курс навчання за письмовим зверненням батьків. При цьому у Класному журналі на сторінці "Зведений облік навчальних досягнень учнів" робиться запис з відповідним рішенням педагогічної ради.

Свідоцтво досягнень заповнюється вчителем двічі на рік. У жовтні заповнюється лише його перша частина, у травні - перша і друга частини.

У свідоцтві досягнень учитель фіксує розгорнуту інформацію про навчальний поступ учня/учениці у школі протягом навчального року з усіх предметів вивчення за показниками, які відповідають визначеним типовою освітньою програмою очікуваним результатам навчання, та надає рекомендації щодо подальшого навчання. Документ підписують учитель і батьки. Оригінал свідоцтва досягнень надається батькам, а його завірена копія зберігається в особовій справі учня в школі.

Інформація про формувальне та підсумкове оцінювання результатів навчання учня .є конфіденційною. Вона обговорюється лише під час індивідуальних зустрічей учителя з учнем/ученицею та його/її батьками або консультацій з фахівцями, які беруть участь у розробленні індивідуальної траєкторії розвитку учня.

Генеральний директор
директорату дошкільної та шкільної освіти А. О. Осмоловський

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
про затвердження методичних рекомендацій щодо оцінювання навчальних досягнень учнів другого класу

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження методичних рекомендацій щодо оцінювання навчальних досягнень учнів другого класу

# data[].attributes.attachment_link.description
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ НАКАЗ № 1154 від 27 серпня 2019 року Про затвердження методичних рекомендацій щодо оцінювання навчальних досягнень учнів другого класу Відповідно до Державного стандарту початкової освіти, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 87 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 24.07.2019 року № 688), НАКАЗУЮ: 1.

# data[].attributes.headline
Порадник для вчителя

# data[].attributes.subject
Порадник для вчителя

# data[].attributes.headline
Перелік навчальної літератури для використання у закладах освіти у 2019-2020 н.р.

# data[].attributes.subject
Перелік навчальної літератури для використання у закладах освіти у 2019-2020 н.р.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ

№ 1/9-365 від 10 червня 2019 року

Органам управління освітою обласних,
Київської міської державних адміністрацій,
закладам післядипломної педагогічної освіти,
закладам загальної , середньої та дошкільної освіти,
спеціальним закладам загальної середньої освіти
для дітей з особливими освітніми потребами
Про переліки навчальної літератури,
рекомендованої Міністерством освіти
і науки України для використання у
закладах освіти у 2019/2020 навчальному році
Шановні колеги!

З метою упорядкування навчальної літератури, що рекомендується для використання в освітньому процесі закладів освіти, Міністерство освіти і науки України розміщує на офіційному веб-сайті Міністерства переліки навчальної літератури, рекомендованої Міністерством освіти і науки України для використання у закладах освіти у 2019/2020 навчальному році:

Перелік навчальних програм, підручників та навчально-методичних посібників, рекомендованих Міністерством освіти і науки України для використання у початкових класах закладів загальної середньої освіти з навчанням українською мовою ( https://goo.gl/Zgfw1С);

Перелік навчальних програм, підручників та навчально-методичних посібників, рекомендованих Міністерством освіти і науки України для використання в основній та старшій школі закладів загальної середньої освіти з навчанням українською мовою ( https://goo.gl/93BNko);

Перелік навчальних програм, підручників та навчально-методичних посібників, рекомендованих Міністерством освіти і науки України для використання у закладах загальної середньої освіти з навчанням мовами національних меншин ( http://bit.ly/2wn1Goi);

Перелік навчальної літератури, програм рекомендованих Міністерством освіти і науки України для використання у закладах дошкільної освіти ( https://goo.gl/17YmaJ);

Перелік навчальної літератури, рекомендованої Міністерством освіти і науки України для використання у спеціальних закладах загальної середньої освіти для дітей з особливими освітніми потребами ( http://bit.ly/2inbiSO).

Ознайомитися із зазначеними переліками можна за вказаними посиланнями.

Окрім цього, звертаємо увагу на те, що вказані переліки постійно доповнюватимуться новими назвами навчально-методичних посібників за результатами розгляду відповідних предметних комісій Науково-методичної ради з питань освіти Міністерства освіти і науки України, оновлюватимуться з урахуванням терміну дії грифів, наданих навчальній літературі Міністерством освіти і науки України, та буде доступний для ознайомлення в режимі онлайн.

З повагою
Заступник Міністра Вадим Карандій

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
рекомендованої

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
міністерством освіти і науки україни для використання у закладах освіти у 2019/2020 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.title
Про переліки навчальної літератури, рекомендованої Міністерством освіти і науки України для використання у закладах освіти у 2019/2020 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.description
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ № 1/9-365 від 10 червня 2019 року Органам управління освітою обласних, Київської міської державних адміністрацій, закладам післядипломної педагогічної освіти, закладам загальної , середньої та дошкільної освіти, спеціальним закладам загальної середньої освіти для дітей з особливими освітніми потребами Про переліки навчальної літератури, рекомендованої Міністерством освіти і науки України для використання у закладах освіти у 2019/2020 навчальному році Шановні колеги!

# data[].attributes.headline
Методичні рекомендації щодо викладання предметів у 2019-2020 н.р.

# data[].attributes.subject
Методичні рекомендації щодо викладання предметів у 2019-2020 н.р.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Рекомендації є в листі № 1/11-5966 від 1 липня.

Міністерство звертає особливу увагу вчителів на те, що у змісті навчальних програм послідовно впроваджено компетентнісний підхід.

Рекомендації МОН розробило спільно із Національною академією педагогічних наук та Інститутом модернізації змісту освіти. Вчителі можуть використовувати їх у практичній роботі.

Підходи викладання, описані у методичних рекомендаціях, відповідають Концепції "Нова українська школа" та показують, як впроваджувати наскрізні змістовні лінії "Екологічна безпека та сталий розвиток", "Громадянська відповідальність", "Здоров'я і безпека", "Підприємливість та фінансова грамотність".
Спільними для всіх компетентностей є такі вміння:

читання з розумінням;

уміння висловлювати власну думку усно і письмово;

критичне та системне мислення;

здатність логічно обґрунтовувати позицію;

творчість, ініціативність;

вміння конструктивно керувати емоціями;

оцінювати ризики, приймати рішення;

розв'язувати проблеми;

здатність співпрацювати з іншими людьми.

Ознайомитись із рекомендаціями можна у документі нижче.

Lyst-MON-SHHodo-metodrekomendatsij-pro-vykladannya-predmetiv-u-zakladah-zagalnoyi-serednoyi-osvity-u-2019-2020-navchalnomu-rotsi

Завантажити документ можна за цим посиланням.

Методичні рекомендації з окремих предметів можна завантажити за цими посиланнями:

Також за цим посиланням можна завантажити архів зі всіма методичними рекомендаціями.
Фото: автор - rawpixel, Pixabay

# data[].attributes.attachment_link.title
МОН розробило методичні рекомендації з викладання предметів на 2019/2020

# data[].attributes.attachment_link.description
Рекомендації є в листі № 1/11-5966 від 1 липня . Міністерство звертає особливу увагу вчителів на те, що у змісті навчальних програм послідовно впроваджено компетентнісний підхід. Рекомендації МОН розробило спільно із Національною академією педагогічних наук та Інститутом модернізації змісту освіти. Вчителі можуть використовувати їх у практичній роботі.

# data[].attributes.headline
Матеріали інклюзивного навчання (2019-2020 н.р.)

# data[].attributes.subject
Матеріали інклюзивного навчання (2019-2020 н.р.)

# data[].attributes.attachment_link.title
матеріали інклюзивного навчання

# data[].attributes.headline
Методичні рекомендації

# data[].attributes.subject
Методичні рекомендації

# data[].attributes.headline
Матеріали індивідуального навчання (2019-2020 н.р.)

# data[].attributes.subject
Матеріали індивідуального навчання (2019-2020 н.р.)

# data[].attributes.attachment_link.title
матеріали індивідульного  навчання

# data[].attributes.headline
Новий Держстандарт базової середньої освіти

# data[].attributes.subject
Новий Держстандарт базової середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Відповідний документ опублікували на сайті МОН.
Проект визначає:

мету та принципи організації освітнього процесу у закладах загальної середньої освіти ІІ ступеня;

зміст ключових компетентностей здобувачів базової середньої освіти;

загальну характеристику змісту навчання, що охоплює перелік освітніх галузей, вимоги до обов'язкових результатів навчання та компетентностей здобувачів базової середньої освіти;

загальний обсяг навчального навантаження здобувачів у базових навчальних планах;

підходи до оцінювання навчальних досягнень здобувачів базової середньої освіти, зокрема державної підсумкової атестації.

Переглянути проект держстандарту можна у документі нижче.

Завантажити документ можна за цим посиланням.

Зауваження та пропозиції можна надсилати до 25 липня в письмовому вигляді та електронною поштою за адресами: Міністерство освіти і науки України, проспект Перемоги, 10, м. Київ, 01135; e-mail: [email protected], [email protected].

Нагадаємо, Верховна Рада проголосувала в першому читанні за законопроект про "Повну загальну середню освіту".

Читайте також наші роз'яснення, що пропонує змінити цей законопроект: перша та друга частини.
Фото: автор - photographee.eu, Depositphotos

# data[].attributes.attachment_link.title
МОН розробило новий держстандарт базової середньої освіти | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Відповідний документ опублікували на сайті МОН. Проект визначає: мету та принципи організації освітнього процесу у закладах загальної середньої освіти ІІ ступеня; зміст ключових компетентностей здобувачів базової середньої освіти; загальну характеристику змісту навчання, що охоплює перелік освітніх галузей, вимоги до обов'язкових результатів навчання та компетентностей здобувачів базової середньої освіти; загальний обсяг навчального навантаження здобувачів у базових навчальних планах; підходи до оцінювання навчальних досягнень здобувачів базової середньої освіти, зокрема державної підсумкової атестації.

# data[].attributes.headline
Новий Державний стандарт початкової освіти

# data[].attributes.subject
Новий Державний стандарт початкової освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Уряд опублікував новий Держстандарт початкової освіти (ДОКУМЕНТ)

# data[].attributes.attachment_link.description
Уряд опублікував новий Державний стандарт початкової освіти, за яким навчатимуться перші класи Нової української школи у наступному навчальному році. Документ