# data[].attributes.body
Gnojna angina poznata je i kao upala krajnika. Oni služe kako bi spriječili ulazak bakterija ili virusa kroz grlo. Ako bakterije dođu do grla, prvo dolazi do upale grla, ždrijela te onda i krajnika što uzrokuje gnojnu anginu.

# data[].attributes.body
Rak pluća je najteža bolest dišnog sustava. Rak pluća najčešće dobivaju oni ljudi koji su pušači. Rak pluća mogu dobiti i oni ljudi koji ne puše, ali stalno su u zadimljenom prostoru gdje se puši (pasivni pušači). Simptomi raka pluća su kašljanje kvi te otežano disnje... Ne postoji lijek za ovu bolest.

NEMOJTE PUŠITI!

# data[].attributes.body
Upalu pluća može prouzročiti i virus pa čak i gljivice. Liječimo ju antibioticima.

Prema mjestu nastanka upale pluća dijelimo na one koje nastaju u općoj populaciji i one koje nastaju u bolničkoj sredini. Ako su uzrokovane izravnom infekcijom različitim mikroorganizmima kod primarno zdravih osoba nazivamo ih primarnim, dok su sekundarne pneumonije one koje nastaju kao komplikacija ranije akutne infekcije gornjih ili srednjih dišnih putova ili kod osoba narušenog zdravlja uslijed kroničnih srčanih, plućnih ili zloćudnih bolesti.

U kliničkoj podjeli upale pluća dijelimo na bakterijske ili tipične pneumonije i atipične ili virusne pneumonije koje su najčešće uzrokovane respiratornim virusima, obično nakon infekcije gornjih dišnih putova, te se i najčešće pojavljuju u hladnijim zimskim mjesecima nakon gripe.

# data[].attributes.body
Također je virusna bolest, ali s izraženijim simptomima prehlade te s dodatnim bolovima u mišićima, groznicom i iscrpljenošću. Katkad se zimi pojavljuju i epidemije gripe od kojih oboli velik broj ljudi. Grupa koje imati i teže posljedice osobito u starijih ili bolesnih osoba. Moguće je cijelpljenje protiv gripe, ali treba ponavljati svake godine.

# data[].attributes.body
Blaža virusna bolest koja zahvaća sluznicu grla i nosa. Njezin je uzročnik virus, a ne hladno vrijeme.
Najčešće je ne liječimo, nego samo ublažavamo simptome kao što su povišena temperatura, začepljen nos, bol u grlu, kašljanje i glavobolja.

# data[].attributes.body
Dišni sustav čovjeka čine nos, ždrijelo, grkljan, dušnik, dušnice i pluća s poplućnicom.

Ždrijelo povezuje nosnu šupljinu s grkljanom i usnu šupljinu s jednjakom. U jednjak ulazi hrana, a zrak iz nosne
šupljine ide u grkljan.

Grkljan se nalazi na prednjoj strani vrata, grkljanski poklopac zatvara ulaz u njemu u trenutku kada gutamo komad hrane.

Dušnik  je cjevkastog oblika omogućuje prolazak zraka prema plućima, hrskavični prsten je stalno otvoren, zrak neprestano struji

Pluća smještena su u prsnome košu, građena od plućnih mjehurića.

Kako očuvati zdravlje dišnog sustava?

Trebali bi paziti da kada smo u nekome prostoru da ima zraka, da nema prašine, i da nije zadimljeno.

Duhanski dim posebno je otrovan zato što sadrži više od 4000 tvari ( nikotin, katran, amonijak...) od kojih je 500 izuzetno otrovno. Prestanak pušenja i izbjegavanje zadimljenih mjesta, odnosno boravka među pušačima je najbolja zaštita za  dišni sustav.

Osim duhanskog dima ima još nekoliko uzročnika dišnih bolesti.

Zdravstveni radnici izloženi su raznim zarazama, bolestima, infekcijama. Ali na sreću ove zaraze uzrokovane virusima i blagog su oblika.

Udisanjem raznih štetnih kemikalija izloženi su oni radnici koji rade u kemijskoj industriji, frizeri itd...

Korištenje raznih kućanskih sredstava isto može nadražiti naš dišni sustav.

Zrak u okolišu (u velikim gradovima) sa jako razvijenom automobilskom industrijom, te prometom, zrak je sve zagađeniji i sve ga je teže izbjegavati, bilo bi se dobro preseliti u gradove sa manje zagađenijim zrakom, ali to je jako teško pa ljudi najčešće ostaje ovdje gdje jesu.

Zaključak je da moramo živjeti zdravo, ne smijemo pušiti, biti u zadimljenom prostoru, i ne smijemo udisati onečišćeni zrak, moramo paziti na sebe jer je zdravlje najbitnije.