# data[].attributes.body
Pruunvetikad sisaldavad suhteliselt palju joodi ja muid mikroelemente, mistõttu neid kasutatakse väetisena ja meditsiinis kilpnäärme alatalitluse korral. Viimasel ajal valmistatakse pruunvetiktaimedest ka preparaate, mis aitavad organismist väljutada radioaktiivseid aineid.

# data[].attributes.body
Nimetus punavetikad tuleneb neile taimedele omasest tallusevärvusest. Punavetiktaimi on ligikaudu 4000 liiki. Olenevalt liigist ja kasvukohastvarieerub punavetikate värvus roosast tumepunaseni. Mõned punavetikad võivad olla ka sinakasrohelised või kollakad. Niisuguse värvuse annavad punavetikaile nende rakkudes koos klorofülli, karotiini ja ksantofüllidega sisalduvad pigmendid (fükoerütriin ja fükotsüaan). Tänu nendele, ainult punavetikatele omastele pigmentidele, suudavad nad kasutada väga nõrka valgust, milleks teised vetikad pole võimelised. Nii suudavad nad elada meredes ja ookeanides kuni 200 meetri sügavusel. Punavetikate massilise levikupiiriks on siiski 40-60 meetrit. Kõige arvukamalt kasvab erinevaid punavetikate liike troopilistes meredes.

# data[].attributes.body
Enamik rohevetikaid elab mageveekogudes. Rohevetikate ehitus on võrreldes teiste vetikatega kõige mitmekesisem.