# data[].attributes.body
Infopäeva järgselt veel üks märkus, mida isegi peale tervet ööpäeva "seedimist" ei saa jätta ütlemata. Väga ebameeldiv oli kuulata ministeeriumi poolset tauniva tooniga sõnavõttu nende tegevusgruppide suunas, kes kevadel strateegiat ei esitanud (jättes nn "ridade vahel" mulje nagu seda oleks siiski pidanud tegema ja "sanktsioonide" mitterakendamine oleks nagu ministeeriumi poolne vastutulek).

Aasta alguses kui seda strateegiate koostamise MITTEametlikku graafikut koostati, ei olnud olemas 1) kinnitatud Maaelu Arengukava 2) Leader ettevalmistavat toetust (ning strateegiate koostamist) reguleerivat määrust 3) selgust, kas ja kuidas on uue perioodi strateegiate väljatöötamise kulud abikõlblikud.

Ministeeriumid 3 peamist sõnumit sel perioodil olid 1) käesoleva perioodi vahendeid ei tohi kasutada uue perioodi strateegia väljatöötamiseks 2) ei ole teada, kas ja kuidas on abikõlblikud uue perioodi strateegia väljatöötamise kulud 3) strateegiate hindamiskriteeriumid on väljatöötamisel.

Seega ei olnud strateegiate koostamine sel perioodil kuidagi mõistlik tegevus. Väga inetu on antud olukorras jätta mulje nagu oleksid sellises ebakindluses strateegiaid mitteesitanud tegevusgrupid midagi valesti teinud.

# data[].attributes.body
palun selgitada, kas arvuti ostmine on kaudne kulu?

# data[].attributes.body
see link maksuameti lehele, kus kriteeriumid, et otsustada, kas avalik huvi või ei ole

Tegurid, mida arvestatakse otsustamisel, kas ühing on loodud ja tegutseb peamiselt avalikes huvides, oleksid: a) mittetulunduslik organisatsioon toob märkimisväärset kasu 1) üldsusele tervikuna või 2) kasusaajate sihtgrupile, kus - grupp on elanikkonna kui tervikuga võrreldes ebasoodsamas olukorras; - sihtgrupile erilise kasu toomine on ühiskonna jaoks märkimisväärselt väärtuslik. b) mittetulunduslik organisatsioon pakub olulisel määral kaupu ja teenuseid omahinnaga või alla omahinna; c) kõik muud tegurid osutavad sellele, et mittetulunduslik organisatsioon on loodud ja tegutseb peamisel avalikes huvides. Faktorid, mida tuleks arvestada otsustamaks, et mittetulunduslik organisatsioon ei ole loodud ega tegutse peamiselt avalikes huvides: a) mittetulundusliku organisatsiooni tegevus on suunatud kitsalt piiritletud grupile või muidu piiratud grupile, eriti sellisele, mis hõlmab mingil viisil organisatsiooni või selle isikkoosseisuga seotud isikuid; b) mittetulundusliku organisatsiooni majandustegevuse olemus ja ulatus näitavad, et mittetulunduslik organisatsioon mitte lihtsalt ei arenda oma mittetulunduslikku tegevust, vaid on selle asemel loodud ja tegutseb peamiselt kommertseesmärgil; c) mittetulunduslik organisatsioon müüb regulaarselt kaupu või osutab teenuseid omahinnast kõrgema hinnaga; d) mittetulunduslik organisatsioon maksab põhjendamatut kompensatsiooni või toob erilist kasu oma töötajatele või teistele organisatsiooniga seotud isikutele.

# data[].attributes.body
pange palun Läänemaa hankekord listi
. Kui mitu lehekülge see dokument on?

# data[].attributes.body
Hakkas tööle :-)

# data[].attributes.body
kas uus ülekandelink on juba tekkinud? Tahaks teid näha

# data[].attributes.body
millal hankekord peab olema vastu võetud, kuis eda ei ole veel tehtud? kas eile? Seni oleme lähtunud määrusest

# data[].attributes.body
No kuidas saab turismifirma teha mulle reisisisu

, sisu teen ma ikka ise! Õppereisidel on tegemist õppimisega, kus me sihtsuunitlusega läheme koha peale. Ka riigikontroll ja PRIA ei saa ometi jaburaks kätte minna!

Hea lause Aivar. Õppereis EI OLE turismireis.

# data[].attributes.body
Meil on saarel üks buss, mis kõlbab väljamaale sõiduks, ühe õppereisi transpordi hind on ca 7000 eurot. Bussifirma ju ise ei saa õppereisi sisu kokku panna, seda teeme ise. iga aasta teeme ühe õppereisi välismaale.

Küsimus: kas transpordi ja reisisisu eraldi tegemine on seaduse rikkumine?

kas 6 aastat x 7000 on juba hankepiiri ületamine?

# data[].attributes.body
just praegu tuli postist EK eestikeelne broshürka: Riigihankeid ja kontsessioone käsitlevad uued eeskirjad. kas on ka kasuks?<br>

# data[].attributes.body
tuleb tunnistada, et veebist jälgida on väga mugav, ainult vahele karjuda ei saa

# data[].attributes.body
Kuna oli ju nõue, et (vist oli mai kuuuks) esitada esmased strateegiad. Kas need, kes ei esitanud ei saa siis uuel perioodil KTGna jätkata? Või ei olnudki nõuet esitada mai kuuks, kuna nagunii lähevad strateegiad samal alusel hindamisele? Võrdse kohtlemise põhimõttest samuti küsin.

# data[].attributes.body
Strateegiaid esitati 16, aga KTGsid on 24. Kus ülejäänud strateegiad said? :)

# data[].attributes.body
Vabandame, net töötab katkestustega, seega kui veebiülekanne hangub / mustaks läheb siis võib põhjus olla ka selles. Värskenda ülekannet, lühikatkestuse puhul ülekanne taastub.
Pärast kohvipausi Anneli jätkab seaduse tutvustamist.

# data[].attributes.body
Tallinki puhul ehk on tegu ka turundamises ja pakendites. Siin tuleb õlg anna panna.

# data[].attributes.body
väga meeldib slaid Tulemus!

# data[].attributes.body
kindlasti on vaja koolitoiduga vaja ette võtta üleriigiliselt. Odav hind ja tsentraalne köök ei ole lahendus

.

Kaitseväe toit on selgelt meie riigikaitse küsimus, eriti nüüd

# data[].attributes.body
Hetkel teeme katkestuse veebiülekandega. Jätkame uue lingiga kell 14:00. vt siis meie YouTube kanalilt https://www.youtube.com/channel/UCoZt399BdJ9X4Q0fT6YCqbA

# data[].attributes.body
lahendame need oma KTG-s kehtestatud projektitaotluste menetlemise korras

# data[].attributes.body
ikkagi ei saa aru kas siis tegevusgrupp võib küsida lisadokumente või on see rangelt keeelatud, mis siis , et me näeme, et saab PRIA-st EI vastuse kui me juurde ei küsi

# data[].attributes.body
kui hindamisel on vahe taotluste vahel 0,0... punkti, siis kuidas me saame teada, kelle idee on elujõuline? Ikkagi peame ju hindamiseks mingeid andmeid saama, olen Anneliga nõus

# data[].attributes.body
siiani oli ju kord, et taotlemisele tuuakse OV kirjalik kinnitus, et kui taotlus saab raha, siis antakse ka ehitusluba

# data[].attributes.body
meie saame küll kogu aeg oma PRIAlt pahandada, kui taotluses on koma vales kohas, st kui ei ole kolme pakkumist, kui kuupäevad ehk on valesti läinud ja muud sellided vead

# data[].attributes.body
KAS MÄÄRUS KEHTIB ainult KTG-le või ka taotlejatele?

# data[].attributes.body
rääkige ikka mikrofoni, muidu internet ei kuule

# data[].attributes.body
Hinnapakkumised peavad olema võrreldavad, kas neid võrdleb PRIA

# data[].attributes.body
Oleme enne hindamist korraldanud ka tehnilise kontrolli. Kas nüüd teeb PRIA enne hindamist tehnilise kontrolli, et välistada mitteabikõlbulikud taotlused? Hindajad peaksid hindama korrektseid taotlusi.

# data[].attributes.body
palun PRIA hinnangutega olla väga ettevaatlik, sest see on vastu kohaliku algatuse ideega

# data[].attributes.body
jah, hetkel (kl 12:30) jooksis ülekanna maha ... püüame taastada

# data[].attributes.body
Määruse seletuskirjast ei selgu, mida täpselt peetakse silmas
kontoritehnika nimetuse all, mis peaks kuuluma IT-kulude hulka? Kas
on mõeldud arvuteid? Mis mõttes on arvuti kaudne kulu? Kas sarnane
Kaudsete kulude käsitlus kandub ka uuele LEADER määrusele?

Mureks on see, et kui uue LEADER määrusega käsitletakse kaudseid
kulusid sama moodi kui ettevalmistava toetuse määruses, siis kahjuks
peab hakkama personalikulusid tõstma nii kõrgeks, et lisaks
adminkuludele ka IT tehnika soetused sisse mahuksid. Kõrged
personalikulud annavad aga kogukonnale väära signaali KTG
tegevusest. Ilma IT kuludeta on praegu näiteks hiidlaste kaudsed
kulud ca 24% personalikuludest.

# data[].attributes.body
praegu ei kuule ega näe midagi

# data[].attributes.body
Vähemalt 3 KTG juhatuse liikmetest vähemalt 3 on füüsilisest isikust KTG liiget või juriidilisdest isikust KTG liikme esindajat....

vasturääkivus, kui füüsilise iskiklu all mõeldakse FIE-sid siis ei ole vaja ju eraldi edasi kirjutada.... või juriidilist isikust .... FIE on ka ju juriidiline isik. Kui ikkagi on mõeldud eraisikuid siis ei saa ju eraisikuid juhatusse võtta. Mille alusel me neile siiis EMTAKi koodi anname . Ei ole meil ka põhikirjaliselt lubatud eraisikul liikmeks hakata.

# data[].attributes.body
Endiselt on "pinnuks silmas" juhatuse 1/3 roteerumise probleem. Kuidas läheb see kokku demokraatliku ühiskonnakorraldusega? Kuidas läheb see kokku MTÜ liikemete otsustusvabadusega valida oma piirkonnas oma organisatsiooni juhatusse liikmete arvates sobivaimad kandidaadid? Kas ministeeriumi ametnikud ise kujutaksid ette olukorda, kus lihtsalt põhjusel, et "paberil ilusam vaadata" peaks näiteks iga 3a tagant 1/3 ministeeriumi osakonnajuhtidest välja vahetama (hoolimata sellest, et tegemist on kompetentsete ametnikega, kes teevad oma tööd hästi)?

# data[].attributes.body
FIE on ettevõtja

Ma saan aru, et räägime ikkagi inimestest

kusjuures ettevõtja, kes on Usaldusühingus, ei ole ka koodiga

# data[].attributes.body
Kuidas hakkab toimima koos kataloogi alusel kehtestatud hind ning Riigihankeseadus juhul kui kataloogi kantud seadet soovib soetada taotleja, kes kohustub järgima Riigihankeseadust?

# data[].attributes.body
Miks riiginake korral on LEADER osa rangem kui RHS.

Ettepanek kuni RHS rakendada 3 pakkumist ja edasi rakendada RHS(mitte 3 pakkumist)

# data[].attributes.body
Küsimused saate ka siia kirjutada :-)