# data[].attributes.body
Menneskerne er Guds partnere og er sat på jorden for at opretholde den.

Det onde menneske kan stadig tilgives ved at synde, medmindre personen har dræbt en anden person, for at dræbe en person bliver taget som det samme som at tilintetgøre hele jorden. Det gode menneske behøver ingen synd, og at redde et andet menneskeliv er bliver taget som det samme som at redde hele jorden.

kabbala betyder overlevering og er det mystiske inden for jødedom

# data[].attributes.headline
8. Overgangsritualer - inkl omskærelse (s 16-17)

# data[].attributes.subject
8. Overgangsritualer - inkl omskærelse (s 16-17)

# data[].attributes.body
Omskærelse er det første overgangs ritual og udføres på drenge spædbørn, der er 8 dage gamle. Ved dette ritual får barnet velsignelse og bliver navngivet. Det er ikke ritualet der gør dig til jøde det er du allerede ved fødslen. For piger er der ikke omskærelse, men de bliver fejret og navngivet på anden måde. Overgangen fra barn til voksen sker ved en bar mitzva når drenge er 13 og piger er 12 år. De er nu forpligtet til at følge alle toranens bud, og ritualet er en stor fest, hvor barnet skal læse en stykke fra toranen. Med tiden er mange ritualer lavet om eller helt forsvundet men disse to er velbevaret.

# data[].attributes.headline
7. Pesach - fra slaveri til frihed (s 15-16ø)

# data[].attributes.subject
7. Pesach - fra slaveri til frihed (s 15-16ø)

# data[].attributes.body
Pesach er jødernes Påske-fest, og varer i 8 dage. Den kaldes også 'De usyrede brøds fest' efter myten om israelitterne, der flygtede fra Ægypten og ikke havde tid til at lave brød med gær/syre. Central er et religiøst festmåltid, hvor man spiser særlige symbolske retter (påskelam, usyret brød, bitre urter og 'ler-kage') og genfortæller myterne om slaver og befrielse fra Ægypten med Guds hjælp. Ritualet er rettet pædagogisk imod børnene. Andre fester er f. eks.: Hanukka (Lysfesten) til minde om oprøret mod grækerne i 168 e.v.t. Yom Kippur (Forsoningsdagen), hvor hvert menneske gør status og søge tilgivelse over for Gud og mennesker. Sukkot (Løvhyttefesten) til minde om, da israelitterne vandrede i Ørkenen og byggede hytter og fik hjælp af Gud til mad. Festerne foregår både i hjemmet og i synagogen med bønner, sange og særlige ritualer.

# data[].attributes.body
Hellig tid: Det er jødiske tidsregning i verdens skabelse. Helligtiden er de fester og fastedage som handler om de mystiske

begivenheder som holdes hvert år. Når det går fra almindeligtid til hellig tid markeres det med et ritual. Man `helliggøre´ det ved at tænde 2 lys og velsignes med vin og en bøn kaldet kiddush, når man afslutter helligdagene markers det også med  et ritual som hedder havdala, man tænder et lys der er sammenflettet af flere væger og vinen velsignes som derefter slukker lyset og det almindelig tid begynder igen.

Shabbat: Den vigtigste helligdag for jøderne er shabbat og den fejres hver uge. Hver fredag aften begynder den og for mange jøder samles familie og venner sammen om et godt måltid. For andre jøder betyder det et tideligt besøg i en synagoge. . Gudstjeneste lørdag morgen er ugens højdepunkt. Hver syvende dag må man ikke arbejde eller skabe noget nyt.

# data[].attributes.headline
5. Mitzva forpligtelse + Kosher (s 12-13)

# data[].attributes.subject
5. Mitzva forpligtelse + Kosher (s 12-13)

# data[].attributes.body
Mitzva betyder forpligtelse. Man som jøde skal følge. Hver dag hele året rundt skal er der nogle pligter man skal udfylde; besøge syge, give penge til velgørenhed, være anstændigt påklædt.

Kosher: Mange jøder idag har valgt at vælge de tunge forpligtelser fra. F. eks. en ting som at de ikke må blande mælkeprodukter sammen med kød, og de må ikke spise svinekød eller heste kød. Og det kød der er lovligt for dem, som f. eks. oksekød, skal slagtes på en speciel måde, som hedder schâchtet(de bliver slagtet med et hals snit)

# data[].attributes.headline
4. En bedre verden + det hellige land + Eskatologi (s 11)

# data[].attributes.subject
4. En bedre verden + det hellige land + Eskatologi (s 11)

# data[].attributes.body
I jødedommen står livet efter døden ikke i centrum, men længslen efter en bedre verden - håbet om en kommende messias (en slags profet; fremtidig leder der skulle ligne kong David; Eskatologi - læren om de sidste tider) er stadig synlig. I jødisk mystik er det formuleret som en kosmisk myte, hvor universet er gået itu og hvor mennesket skal være med til at genoprette verden ved at gøre gode gerninger.  Dét er indgangen til en bedre verden (messianske tider).

Det hellige land, Israel, bliver af jøderne opfattet som en del af deres identitet på grund af myterne. Et særligt forhold til deres land som knytter sig til de myter som siger at Gud har givet jøderne landet. Israel har altså en symbolkraft ved at når jøderne beder, vender de sig imod Jerusalem, og når det bliver begravet lægges de i retning af Jerusalem.

# data[].attributes.headline
2. Guds udvalgte folk + Gud og mennesker (s 9-10)

# data[].attributes.subject
2. Guds udvalgte folk + Gud og mennesker (s 9-10)

# data[].attributes.body
Guds udvalgte folk:

Den jødiske Identitet er at man føler sig særlig fordi man udvalgt af gud. Gud udvalgte jøderne som sit folk og gav dem sin lov.

Myten begynder med Abraham som var den første der blev udvalgt.

Moses er ham, som leder israelitterne fra slaveri i Egypten – det er også ham, som modtager Loven fra Gud, heriblandt de 10 Bud, ligesom han lægger navn til de fem Mosebøger.

Gud og mennesker:

Der er ingen over eller ved siden af gud. Jødedommen har ingen trosbekendelse, men dog er der en enkelt bøn, som kaldes shema som er efter det første ord og betyder ”hør”.

Guds pagt omfatter kun et enkelt folk. Gud giver plads til menneskets frie handling.

# data[].attributes.headline
1. Hvem er jøde? + Tora + Den åbne åbenbaring (s 8-9)

# data[].attributes.subject
1. Hvem er jøde? + Tora + Den åbne åbenbaring (s 8-9)

# data[].attributes.body
Hvem er jøde? Man er jøde hvis enten ens far eller mor er jøde, med har derved arvet sin jødiske identitet. Men kan dog også blive jøde ved, at konventer til jødedommen og derigennem bliver adopteret ind i den jødiske familie.

Tora. Tora betyder hele den hebraiske bibel med dens tre dele: De fem Mosebøger, Profeterne og Skrifterne. Tilsammen kaldes de også ”den skriftlige Tore”. Der findes også en mundtlig Tora, der dog ikke er mundtlig mere, da den er blevet skrevet ned, den indeholder alle de rabbinske kommentarer og forklaringer, der er samlet i mange forskellige hellige tekster. Toraen er blevet til hen over 1000 år og er skrevet er mange forskellige forfatter og indeholder derfor også mange forskellige synvinkler. Man siger at Toraen er perfekt og dog i evig forandring da betydningen kan diskuteres i det uendelige.

Den åbne åbenbaring. I jødedommen er der åben debatform, hvor de rabbinske fortolkninger blev diskuteret. Der er ingen facitliste eller nogle endegyldige løsninger og derfor erjødedommen i dynamisk udvikling.