# data[].attributes.body
https://www.cupore.fi/images/tiedostot/kulttuuripolitiikankehitys.pdf

Saukkonen Pasi, 2014. Vankka linnake, joustava sopeutuja vai seisova vesi? Viitattu 9.9.2021

https://drive.google.com/file/d/1QdDEOeKfH0FHzRnFdWruCnXuMBqCVwrD/view

Kangas Anita ja Pirnes Esa, 2015. Kultturin kentät ja kerrostumat. Viitattu 9.9.2021

# data[].attributes.body
- Suomalaisen kulttuuripolitiikan mallin lainsäädännölliset puitteet viimeisteltiin 1990- luvun alussa. Yleisen kansallisen ja kansainvälisen toimintaympäristön muutoksesta sekä taiteen ja kulttuurin kentän sisäisestä kehityksestä huolimatta järjestelmä on keskeisten piirteidensä osalta säilynyt ennallaan puoli vuosisataa.
- 1990-luvun lama vaikutti kulttuuripolitiikkaan menoleikkauksilla. Toisaalta myös veikkausvoittovarojen kehitys mahdollisti paremmat puitteet taiteen ja kulttuurin kehittymiseen, ja ne ovat tärkeä osa nykypäivänäkin.

# data[].attributes.body
- Moderni kulttuuripolitiikka alkoi vuoden 1980 myötä, kun lakia säädettiin kuntien kulttuuritoiminnasta, luotiin lakisääteiset kulttuurilautakunnat ja järjestelmä valtionavustuksen maksamiseksi kuntien kulttuuritoimintaan.
- Työvoima kasvoi myös huomattavan nopeasti vuosien 1970-1980 välisenä aikana modernin kulttuuripolitiikan sekä yhteiskunnan muun muutoksen, yleisen vaurastumisen ja vapaa-ajan lisääntymisen seurauksena.
- Pelkästään 1980-luvulla kulttuuriammatteihin tuli yli 15 000 henkilöä lisää.

# data[].attributes.body
-Suomalaisen modernin kulttuuripolitiikan perusteet ja pitkän linjan tavoitteet luotiin 1970- luvun alussa ja Suomi sain ensimmäisen itsenäisen itsenäisen kulttuuriosaston vuonna 1974.

# data[].attributes.body
-Taidekomitean työ edesautti toisen pitkän linjan taidepoliittisen perustan syntymistä. kulttuuriroimintakomitea taas laajensi 1974 sen kulttuuripolitiikaksi ja sanaa merkityksineen alettiin käyttää virallisesti.

-Taiteen saavutettavuuden edistäminen, kulttuurin demokratisointi,  ja kulttuuridemokratia,

nämä kysymykset olivat nousseet UNESCOn kautta pinnalle.
-Haluttiin että kaikilla väestöryhmillä olisi mahdollisuus nauttia kulttuurin annista ja myös vaikuttaa kulttuurin ja kulttuuripolitiikan sisältöihin ja muotoihin.

# data[].attributes.body
-Valtiolla on ollut välineitä taiteen ja taiteilijoiden tukemiseen Suomessa jo autonomian ajalla, 1800-luvun puolivälistä lähtien.

# data[].attributes.body
-Kulttuuripolitiikasta tuli järjestelmällistä ja koordinoitua vasta 1960- luvun puolivälin jälkeen. Valtion taidekomitean raportissa vuodelta 1965 muotoiltiin ensimmäisen kerran selvästi nykyaikaisen kulttuuripolitiikan tavoitteet.
-1960-luvulla unesco oli isossa roolissa kulttuuripolitiikan kehittymisessä, ja tarvittiin “uutta kulttuuripolitiikkaa”

kulttuuri haluttiin saattaa laajempien yleisöjen saataville ja käyttöön

myös kulttuuripolitiikan yhteiskunnallinen painoarvo nousi

-1967 säädettiin laki taiteen edistämisen järjestelyistä, sekä vuonna 1969 laki taiteilijaprofessorien viroista ja valtion taiteilija apurahoista.

# data[].attributes.body
-1860-l tehtiin päätös ensimmäisestä valtion taidetuista. Kulttuuripolitiikka oli alkujaan ns. korkean taiteen tukemista varten.

-Painotus kansallisen identiteetin rakentamispyrkimyksiin ja kansanvaltiokehitykseen, väestön sivistämiseen ja kansanvalistuksellisiin tavoitteisiin.

-Kulttuuripolitiikka kehittyi alkuvaiheessaan erityisesti yksittäisten henkilöiden ja järjestöjen aktiivisuuden johdosta kuin valtion toimesta.