# data[].attributes.headline
1. Hvad kendetegner en velfærdsprofession? 

# data[].attributes.subject
1. Hvad kendetegner en velfærdsprofession? 

# data[].attributes.body
Til professioner knytter sig en selvstændig uddannelse, som har base i et teoretisk og videnskabelig institution

Alle, som tilhøre en specifik profession, har et fælles fagligt grundlag

En profession har monopol på specifikke arbejdsopgaver

Den professionelle identificere sig med faget og påtager sig et generelt ansvar for velfærd blandt velfærdssamfundets brugere

# data[].attributes.headline
2. Forklar, hvad du forstår ved begrebet ’professionsidentitet’.

# data[].attributes.subject
2. Forklar, hvad du forstår ved begrebet ’professionsidentitet’.

# data[].attributes.body
Pædagog:

Anerkendelse

Børnenes perspektiv/Børnenes ambassadør.

Pædagoger har øje for kultur, magt dynamikker og almen dannelse

Refleksionsevne

Lære:

Faglig og menneskelig ud/dannelse af barnet til at indgå et demokratisk samfund (folkeskolelovens formålsparagraf)

Hvordan man taler og lytter til sine klassekammerater og i skolen.

Hvad er et godt samfunds- og demokratisk menneske

Samfundsnormer og samfundsetiske ageren og stillingtagen til dilemmaer, ageren og opgaver (fx dukse tjanse)

# data[].attributes.headline
3. Hvordan kommer kamp for legitimitet og magt til udtryk i din profession (konfliktperspektivet)? 

# data[].attributes.subject
3. Hvordan kommer kamp for legitimitet og magt til udtryk i din profession (konfliktperspektivet)? 

# data[].attributes.body
Pædagog:

Kampen for legitimitet for pædagogprofessionen, kommer til udtryk ved overenskomstforhandlinger

Kampen for bedre løn

Kampen for arbejdsopgaver

Kampen om tid med barnet

At kunne bruge sin faglighed og bevise hvorfor man som pædagog også kan bidrage i lærerens primære rum; klasselokalet

Kampen for status i samfundet, på baggrund af sin uddannelse.

Lærer:

Kampen for bedre normeringer pr. elev, i forhold til hænder, tid og generelle ressourcer. Hvor mange børn kan man med god samvittighed koble på en lærer. Hvor mange timer skal en given lærer være på børnene, kontra forberedelses- pausetid

Skolens opgave og anseelse i samfundets/forældres øjne. Hvor meget af barnets opdragelse skal på falde skolesystemet, i forhold tiden der skal bruges på det faglie indhold.

Lærerens faglighed i samfundets/forældrenes øjne. Er lærerene dygtige nok til at uddanne “mit barn”?

# data[].attributes.headline
4. Hvilke handlinger foretager en professionsudøver i din profession, der viser tegn på uegennyttige motiver, og at man ønsker borgerens og fællesskabets bedste? (konsensusperspektivet)? 

# data[].attributes.subject
4. Hvilke handlinger foretager en professionsudøver i din profession, der viser tegn på uegennyttige motiver, og at man ønsker borgerens og fællesskabets bedste? (konsensusperspektivet)? 

# data[].attributes.body
Pædagog:

Pædagoger formidler forbindelsen mellem stat og borger

Pædagoger har kendskab til den lovgivning, som omhandler børn og deres rettigheder

Underretninger til kommunen om bekymringer for barnets trivsel, når grænsen for sin egen personlige faglighed eller professionens faglighed, ikke  er nok

Lærer:

Skal ikke bare uddanne kloge hoveder, men i lige så høj grad danne gode mennesker. Mennesker, viss normer og værdier er en, tildeles, spejling af det samfund de skal ud og være en del af.

Vi skal både være den faste hånd og armen skuldrene på døren. Vi har herved som lærer mange kasketter vi i løbet af dagen påtager os. Vejlederen, guiden, disciplinæren, proffesoren, etc. groft tegenet op.

# data[].attributes.headline
5. Hvordan kommer professionsmarkørerne til udtryk i din profession? 

# data[].attributes.subject
5. Hvordan kommer professionsmarkørerne til udtryk i din profession? 

# data[].attributes.body
Pædagog:

Autonomi ser vi i forhold til at vi som pædagoger skal tage beslutninger som tilgodeser barnet og som er for barnets bedste.

Specialisering ser vi i forhold til at vi på pædagoguddannelsen uddanner os inden for et bestemt speciale og at vi har et forløb som omhandler samarbejdet med lærer. Ude i praksis ser vi det i forhold til de forskellige instanser som vi samarbejder med som hver især har deres egen specialisering og faglighed. / KP er et meget godt eksempel på specialisering fx de nyoprettede muligheder for ekspersfag i engelsk for hhv. ind/udskolingen hos læreruddannelsen.

Uddannelse ser vi da man som pædagog og lærer skal tage en uddannelse for at blive henholdsvis lære eller pædagog. Hos begge uddannelser er der gradvist blevet skruet op for kravene til teorien i uddannelsen, mens særligt hos lærerne er praktikken blevet mindre bastant.

Professionsetik ser vi i de måder vi som henholdsvis lærer eller pædagog handler i en given situation, vi handler ud fra den etik som vi under vores uddannelse har lært.

Monopol. Det er ikke så ligetil at beskrive at pædagogers monopol. Monopolet kommer til udtryk i pædagogens arbejdstitel og i og den viden de har inden for feltet. Men deres arbejdsopgaver i at danne, oprette trivsel osv. Er ikke monopoliseret til dem alene. Andre parter må gerne passe og danne børn, hvorimod det kun er en læge der må give medicin, opererer og diagnosticere

Abstraktion er at man kan hæve sig over ens uddannelse og hente inspiration fra andre professioner og reflekterer over dem i forhold til egen praksis.  For læreren fx Inddragelse af pædagogiske redskaber, bevægelses og kost fokus fra sundhedssektoren etc. indsat i en skolekontekst.

Lærer: