# data[].attributes.body
יישום : שיר התקווה - הגרסה של נועה קירל ועומר אדם. - האם מותר לקחת את המנון המדינה ולשנות לו את המילים/ קצב. האם זו פגיעה בסמלי המדינה. האם בזכות ההמנון "העכשווי"  יכירו הילדים את מילות ההמנון ויתחברו אליו יותר?
בעד ונגד הגרסה החדשה של השיר.
אקרין בכיתה את השיר החדש של נועה קירל ועומר אדם - המנון המדינה.
https://www.youtube.com/watch?v=342pAULJUCY
אשלח לתלמידים קישור לשתי כתבות העוסקות בעניין ודנות בלגיטמיות של השיר ובתגובות לו זכה ברשת.
אחלק את התלמידים לקבוצות , אבקש מכל קבוצה לדון בסוגיה - בעד ונגד ולגבש עמדת הקבוצה.
לאחר מכן במליאה נבקש לדעת חשבו חברי הקבוצה. נציג טענות בעד ונגד.
בדרך זה נלמד את החשיבות של סמלי המדינה, מה הגבולות של חופש הביטוי במדינה, מהם הגבולות במדינה דמוקרטית.https://e.walla.co.il/item/3438344

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
נדמה כאילו מדיניות ישראל כולה מוטלת על כתפי הדואט החדש של קירל ואדם, המזגזג בין ההמנון הלאומי לטקסט חדש באנגלית - משנת הקורונה, האסון במירון, המהומות בערים המעורבות, קריסת הטריבונה בבית הכנסת ועד ירי הטילים והביקורת הבינלאומית על המבצע בעזה. אבל גם פופ מגויס רצוי שיהיה קודם כל פופ, ובמקרה הזה מדובר בפרודיה נלעגת עליו המעוררת געגועים ללהיטים הלאומניים של סאבלימינל והצל

מההודעה המנופחת ומלאת החשיבות העצמית לעיתונות שמלווה את "התקווה - HOPE", הביצוע של עומר אדם ונועה קירל להמנון הלאומי , זה נשמע כאילו הרמטכ"ל בעצמו התקשר לשני הסופרסטארים וביקש תגבורת דחוף. בכל זאת, קירל היא עדיין חיילת שלו ואת אדם אפשר לצ'פר בימי מילואים.

(צילום: מיכה לובטון, שי פרנקו)

מה לא מוטל על כתפי השיר הזה? שנת הקורונה, האסון במירון, ירי הטילים על ישראל, המהומות בערים המעורבות, קריסת הטריבונה בבית הכנסת בגבעת זאב (אגב, זה קרה בערב חג השבועות ולא "בערב שבת" כפי שכתוב בקומוניקט) ואפילו הביקורת החריפה בעולם נגד המבצע בעזה. "העולם, נראה שהוא כולו נגדנו", נכתב בהתבכיינות, "אנטישמיות ברחבי העולם, הפגנות, יהודים מושמצים ומותקפים. קשה לנצח מלחמה ברשתות חברתיות". מוזר ששכחו לנקוב בשמה של דואה ליפה.

אם כן, "התקווה" של אדם וקירל לא מיועד להיות שיר, אלא הגרסה של הפופ לכיפת ברזל: אדם מסלסל את הטקסט של נפתלי הרץ אימבר, קירל תורמת בתים באנגלית (בכל זאת, מכוונת רחוק), יש תוספות טקסט עדכניות ומרימות, מפיקים בינלאומיים בזקו אבקת ליטוש ועכשיו אפשר להסתער על שירותי הסטרימינג והרשתות החברתיות עם האמת שלנו.

אבל גם פופ מגויס רצוי שיהיה קודם כל פופ, ומה שיש פה זאת פרודיה נלעגת עליו. החיבור של הביט ללחן המקורי עובד בערך כמו הדוד שמנסה לרקוד מגניב בחתונה. המאמץ לתעל את הרגש הלאומי העוצמתי והסוחף של "התקווה" לשפה זרה (מבלי להדגיש את הסנטימנט היהודי של המקור) נשמע כמו גיבוב מקלדת אקראי. והקטע שבו אדם וקירל מתפארים בישראליות שלהם (שהיא כמובן קודם כל יהודית) עם שורה כמו "כולם פה אחים" (כן, ראינו) מעוררת געגועים ללהיטים הלאומניים של סאבלימינל והצל: לפחות לא ניתן היה להכחיש שהם נשמעו פגז.

הצורך לבטא את רוח הזמן היא חלק בלתי נפרד וחשוב של האמנות, גם הפופולרית. רק לאחרונה שמענו איך עושים את זה ב"מועבט" של עדן בן זקן, "רק שלא תיפול הרוח" של נינט טייב ו"ככה מיום ליום" של עידן רייכל. אבל "התקווה" מודל אדם וקירל היא לא פיצוח אינטליגנטי ואלגנטי של תחושות עומק, אלא מפגן של ילדותיות ותמונת ראי לאובססיה סביב הפוסטים שגל גדות העלתה או לא.

זה מאכזב שבעתיים כשמדובר בזמר מחונן כמו אדם, שנשמע כאילו הוא מטפל בבעיות היח"צ שלו אחרי כמה וכמה סקנדלים; ובכוכבת מגה-מוכשרת כמו קירל, שכבר התפדחה באופן דומה בפרסומת ל-yes, עם התנשאות דוחה על שפע החיסונים בישראל לעומת מה שהלך באירופה. בסוף, "התקווה" היחידה שיש כאן היא שהשיר יקבל לייקים ואימוג'י של לבבות ממשמרות הפטריוטיות של המדינה, כלומר "ישראל בידור".

# data[].attributes.attachment_link.title
"התקווה" של נועה קירל ועומר אדם: מפגן של פטריוטיות ילדותית בשביל לייקים

# data[].attributes.attachment_link.description
נדמה כאילו מדיניות ישראל כולה מוטלת על כתפי הדואט החדש של קירל ואדם, המזגזג בין ההמנון הלאומי לטקסט חדש באנגלית - משנת הקורונה, האסון במירון, המהומות בערים המעורבות, קריסת הטריבונה בבית הכנסת ועד ירי הטילים והביקורת הבינלאומית על המבצע בעזה.

# data[].attributes.headline
יישום : מקומה של המדינה בחיי האזרחים מעורבות או התערבות להדגים את נושא גישות חברתיות כלכליות וכן דמוקרטיה

# data[].attributes.subject
יישום : מקומה של המדינה בחיי האזרחים מעורבות או התערבות להדגים את נושא גישות חברתיות כלכליות וכן דמוקרטיה

# data[].attributes.body
אשלח לתלמידים מספר קישורים על המחאה החברתית, חוק הגיוס, הבדידות של הגיל השלישי, הדאגה לחיסוני קורונה והדרישה מהמדינה שתדאג לבריאות התושבים לעומת מה שקורה בארצות אחרות ( משלמים על החיסונים).
כל 2-3 תלמידים יציגו את הסוגיה ויביעו דיעה מה מקומה של המדינה שעניין, האם צריכה להתערב או לא.
באמצעות הדיונים שמתפתחים מדגים יפה את מקומה של הדמוקרטיה כמדינת רווחה בדאגה לאזרחים בישראל ובעולם, הרצף שבין אי התערבות ( ארה"ב) למעורבות גבוהה בחיי החברה והכלכלה ( ישראל ומדינות סקנדינביה).
בסיכום הביניים רושם על הלוח את ההגדרות של המושגים ומקשר אותם.
ככה אני נותן ביטוי ללמידה ספיראלית באזרחות ויישום החומר. ראיתי שאחר כך שאני נותן להם לענות על שאלות אירוע קל להם להגיע לפתרון מחד ולגבש דיעה כאזרחים ביקורתיים מאידך.
בדרך כלל באמצעות הבאת הדילמות לכיתה אני מישם את החומר באופן רב מימדי בכיתות יב'.  כתבה על הפרטת הכשרות למשל מזמנת מספר דילמות כמו מה תפקיד המדינה ? האם המדינה צריכה להתערב ? מה בין חופש דת וחופש מדת ? חופש הבחירה ומצד שני יש את עניי=ן הסטטוס קוו וההבטחה שבמדינה היהודית תהיה כשרות במרחב הציבורי . האם זו הפרה של הסטטוס קוו ? ועוד.

# data[].attributes.headline
אמיר טופר-                      1.תלבושת אחידה בעד ונגד. ננסה לדבר עליו במונחים אזרחיים. היו מקרים בהם תלמידות או תלמידים נשלחו הביתה בגלל תלבושת אחידה. יש טענה של פגיעה בחופש הביטוי ודיכוי של הבעה עצמאית.  ומצד שני משרד החינוך מאפשר לבית ספר לקבוע כללים שלמעשה מיישמים את עקרון שלטון החוק ואוטונומיה  עצמית בית ספרית.  תלבושת אחידה  גם מייצרת ומקדמת שוויון חברתי                                    2. לקראת תחילת שנת לימודים  עולה הנושא של תלבושת אחידה כחלק  מהיערכות לתחילת שנה ולחוקי בי"ס.                       מידי סוף שנה ובאווירת סופשנה והקיץ שוב עולה נושא מחאת המכנסיים הקצרים ובעיקר אצל בנות ואז לפעמים נלווה לכך גם טענה על פגיעה בזכות לשוויון ואכיפה בררנית.           במפגש של סוף שנה אחרי הבגרויות של כיתה יא או יב ולפני התאריך של 20 ליוני זה הזמן ללבן את הנושא בראש שקט מבלי שזה יעיב על תקנון בית הספר ואולי ייתן תובנות לשנים הבאות בבית הספר.                                               3. אציג סרטונים בנושא. אחלק את הכיתה לארבע קבוצות.                                 כל קבוצה תדון על מקרה אחר ובסוף הדיון במליאה הכיתתית כל קבוצה תציג  את המקרה שקבוצה שלה קיבלה. תעלה את הדיון  שהתפתח בקבוצה בפני הכיתה ואת ההחלטה הסופית.          

# data[].attributes.subject
אמיר טופר-                      1.תלבושת אחידה בעד ונגד. ננסה לדבר עליו במונחים אזרחיים. היו מקרים בהם תלמידות או תלמידים נשלחו הביתה בגלל תלבושת אחידה. יש טענה של פגיעה בחופש הביטוי ודיכוי של הבעה עצמאית.  ומצד שני משרד החינוך מאפשר לבית ספר לקבוע כללים שלמעשה מיישמים את עקרון שלטון החוק ואוטונומיה  עצמית בית ספרית.  תלבושת אחידה  גם מייצרת ומקדמת שוויון חברתי                                    2. לקראת תחילת שנת לימודים  עולה הנושא של תלבושת אחידה כחלק  מהיערכות לתחילת שנה ולחוקי בי"ס.                       מידי סוף שנה ובאווירת סופשנה והקיץ שוב עולה נושא מחאת המכנסיים הקצרים ובעיקר אצל בנות ואז לפעמים נלווה לכך גם טענה על פגיעה בזכות לשוויון ואכיפה בררנית.           במפגש של סוף שנה אחרי הבגרויות של כיתה יא או יב ולפני התאריך של 20 ליוני זה הזמן ללבן את הנושא בראש שקט מבלי שזה יעיב על תקנון בית הספר ואולי ייתן תובנות לשנים הבאות בבית הספר.                                               3. אציג סרטונים בנושא. אחלק את הכיתה לארבע קבוצות.                                 כל קבוצה תדון על מקרה אחר ובסוף הדיון במליאה הכיתתית כל קבוצה תציג  את המקרה שקבוצה שלה קיבלה. תעלה את הדיון  שהתפתח בקבוצה בפני הכיתה ואת ההחלטה הסופית.          

# data[].attributes.body
מקרה 1. תיאור מנהל שהחליט על לכוש אחיד עבור ביס משולב מבחינה סוציו אקונומית.
מקרה 2. כללי לבוש בישיבה תיכונית במרכז הארץ.
מקרה 3. תלמידים נשלחו הביתה לאחר שלא הגיעו עם לבוש הולם שהוגדר בבית הספר ולא הורשו להיבחן לבגרות.
מקרה 4. תלמידות טענו לאכיפה בררנית והחפצה כנגדן כי מכנסיים קצרים של בנים מותרים ומכנסיים קצרים של בנות אסורים.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
תקשורת ומדיה דיגיטלית הרב תחומי "שחקים" נהריה

# data[].attributes.attachment_link.title
משאל רחוב - תלבושת אחידה

# data[].attributes.headline
דנה שרפי- שוויון בנטל הצד הכלכלי

# data[].attributes.subject
דנה שרפי- שוויון בנטל הצד הכלכלי

# data[].attributes.body
1. הדילמה עוסקת בחברה החרדית בישראל, בהשלכות הכלכליות בעקבות הבחירה שלה באורחות החיים המייצגות אותה.
2. השתתפתי השנה בקורס אקדמי מקוון בנושא כלכלה- "צדק חלוקתי", במהלך הקורס נחשפתי בעצמי לנושא ומאוד התחברתי לתכנים.
3. בכיתה:
א. הצגת הדילמה- חשוף את התלמידים למושגים בכלכלה: "רווחה חברתית", "מדד העוני", "אחוז אקדמאים בחברה", וכדומה.  תאור קצר של החברה החרדית וצרכיה, ושאלה האם המדינה צריכה לחייב חרדים בפעולות הנוגדות את אורח חייהם?
ב. כל תלמיד מבי את עמדתו, בכתב באמצעות 2-3 נימוקים.
ג. לחלק לקבוצות הומוגניות בעד ונגד.
ד. דיון בקבוצות הומוגניות, וכתיבת הנימוקים על פלקט.
ה. כל קבוצה מציגה, שמירה על תרבות דיון ופתיחות מחשבתית, בדיקה האם יש תלמידים ששינו דעתם.

# data[].attributes.headline
אילנה צור -האם לחוקק חוק שלפיה נבחר ציבור שהואשם בעבירה שיש עמה קלון לא יוכל לשוב ולהיבחר לתפקיד ציבורי בעתיד? 

# data[].attributes.subject
אילנה צור -האם לחוקק חוק שלפיה נבחר ציבור שהואשם בעבירה שיש עמה קלון לא יוכל לשוב ולהיבחר לתפקיד ציבורי בעתיד? 

# data[].attributes.body
הדילמה עוסקת בהתנגשות בין עיקרון שלטון העם לבין עיקרון שלטון החוק.
מתאימה לכיתה יב.
1. אציג את ההצעת חוק , אבהיר יחד עם התלמידים את הדילמה.
2. אחלק את הכיתה למספר קבוצות חצי מהקבוצות יהיו בעד החוק וחלק מהקבוצות יהיו נגד החוק .
אבקש מהם לנסח טיעונים לעמדתם,
3. במליאה כל נציג של קבוצה יציג את הטיעונים לעמדה שלו, קבוצות בעלי עמדה דומה יוסיפו רק את הטיעונים  החדשים.
לאחר הצגת הדיונים התלמידים שלא דיברו יכלו ללהגיב לטיעונים השונים.
הדיון הסתיים בשיעורי בית שבו התלמידים ינסחו את עמדתם שהתגבשה בעקבות הדיון.

# data[].attributes.headline
ענת הראל - גיוס אוטיסטים לצה"ל

# data[].attributes.subject
ענת הראל - גיוס אוטיסטים לצה"ל

# data[].attributes.body
1. בטקס הפרידה מנשיא המדינה ה- 10 ראובן (רובי) ריבלין, נאם אודי הלר, צעיר עם אוטיזם שיזם את פרוייקט "תתקדמו", במסגרתו יגויסו וישרתו צעירים עם אוטיזם בצה"ל.
2. שאלת גיוסם של אוכלוסיות ייחודיות לצה"ל, הגם שהיא ראויה וערכית, היא בסיס מצוין לדיון דילמה ערכית בדבר תפקידו החברתי של צה"ל בימנו.
שאלת תפקידו החינוכי של צה"ל נקבעה עוד בימי דוד בן גוריון אולם משימות לאומיות וחברתיות, מאז ומעולם מעוררות מחלוקת, בשל תפקידו המרכזי של צה"ל -להגן על המדינה ולנצח בעת הצורך.
בעיני יש ערך רב לדון בסוגיה זו העוסקת הן בצה"ל (רגע לפני גיוסם של התלמידים) וכן ברגישות חברתית ואוכלוסיות מיוחדות בחברה הישראלית.
3. בתחילת השיעור אציג לתלמידים את הסרטון מתוך הטקס המופיע בקישור המצורף

https://www.facebook.com/amutat.alut/videos/537656557584686

לאחר הצפייה נסביר את המשמעות של המושג "צבא העם" ובהקשרו גם את המשימות הלאומיות של צה"ל.

לאחר מכן אציג מאמר דעה המתנגד למשימות הלאומיות השונות ובתוכן גם לגיוסן של אוכלוסיות ייחודיות בצה"ל, בעיקר בשל פגיעה במשימה הצבאית.

דילמות נוספות רלוונטיות לפיתוח הנושא יכולות לעסוק בגבולות לשילובו של צה"ל במשימות שונות (בקורונה, משימות שיטור וכדומה).

# data[].attributes.headline
לימור שבת- בג"ץ

# data[].attributes.subject
לימור שבת- בג"ץ

# data[].attributes.body
1.      הדילמה: הנושא: בית המשפט הגבוה לצדק הדיון:  כשירותו של חבר כנסת נאשם בפלילים להתמנות לראש ממשלה.

לאורך השנה האחרונה, לאור המציאות הפוליטית הקיימת, לא אחת עלה לדיון בכיתה סוגיה אזרחית זו. מדוע ישנה מחאה ציבורית סביב כשירותו של ראש הממשלה? מדוע הנושא נדון בבג"ץ?

חוק יסוד הממשלה קובע בסעיף 18 כי הפסקת כהונת ראש הממשלה תקרה רק אם הוא הורשע בעבירה שיש עמה קלון, בפסק דין סופי שאין עליו ערעור. כלומר ראש ממשלה מכהן אינו נדרש להתפטרות ע"פ החוק גם אם עומדים נגדו כתבי אישום. אך האם הוא יכול להרכיב ממשלה? שאלה הנידונה בבג"ץ ועלתה לדיון בכיתה.

נקודה נוספת למחשבה: ראש ממשלה נדרש/ חויב לפטר שרים  באמצעות בג"צ (כמו דרעי וסגו שרו פנחסי) כאשר גובשו נגדם כתבי אישום חמורים על לקיחת שוחד.

2.      הדילמה שבחרתי להציג כאן סבוכה מאד, איך היא "כיכבה בחדשות" ונדרשתי להתייחס אליה. סוגיה זו מפגישה אותנו עם מושגים רבים מתוך עולם האזרחות: בהקשר זה התרכזתי  בעתירה לבג"ץ, באיזה סוגיות עוסק בית המשפט הגבוה לצדק, איך מתנהל הדיון בבית המשפט, כמה שופטים דנו בסוגיה זו ומה הייתה הכרעתם, כולל קריאה של חלקים מתוך פרסום ההכרעה. לאיזה מושגים נדרשנו להתייחס מתוך פסיקתם, הקושי בעבירות טוהר המידות מול חזקת החפות. תפקידו של בית המשפט והסכנה בהתערבות בית המשפט  שיש בה פגיעה עקרון הכרעת הרוב כמו גם בהגבלת השלטון והפרדת הרשויות.

3-4 .לאחר ניתוח ומיקוד על המושגים הרלוונטיים, דיון בתוך 2 קבוצות. אחת העותרים והשנייה המשיבים. דוגמאות לטיעונים.

קבוצה אחת מתעמקת בטיעונים של מדוע כן שרים ואנשי ציבור, אך לא ראש ממשלה? מצד אחד עולות הטענות כי הפסקת כהונתו של ראש ממשלה אינה זהה לנבחרי ציבור אחרים המואשמים בפלילים או גם לראשי ערים שנבחרים באופן ישיר שבמקרה שלהם הם אינם יכולים להמשיך לכהן כאשר הם נאשמים בפלילים. כשמדובר בראש ממשלה, התפטרות ראש הממשלה גוררת על פי חוק גם את התפטרות של הממשלה כולה.

מצד שני עולות טענות על האבסורד, ח"כ ושר יפוטרו וראש ממשלה לא?! עוד נטען  על ההשלכה העמוקה על דמות השלטון ועל אימון הציבור הנפגע מכך. על פגיעה בערכי המדינה, מעמד שלטון החוק.

5. סיכומים: התלמידים הביעו דעות שונות, כאשר המיקוד היה בתפקידו של בג"צ והכרעתו בסוגיה זו.

# data[].attributes.headline
מיכל גנץ- הזכות לחיים ולביטחון מול הזכות לחופש הבחירה בנושא: האם המדינה יכולה לחייב בחוק בעלי תפקידים ציבוריים להתחסן.

# data[].attributes.subject
מיכל גנץ- הזכות לחיים ולביטחון מול הזכות לחופש הבחירה בנושא: האם המדינה יכולה לחייב בחוק בעלי תפקידים ציבוריים להתחסן.

# data[].attributes.body
רק אתמול נודע כי רופאת ילדים שסירבה להתחסן בחיסון נגד הקורונה חלתה ונמצאת במצב קשה. סוגיה זו, שעלתה פעמים רבות במהלך השנה האחרונה, צפה שוב ועולה, שכן מטופלים רבים כועסים על כך שמערכת הבריאות אפשרה לאותה רופאה שלא להתחסן ולהמשיך לעבוד, ובכך סיכנה את חיי מטופליה, שלא ידעו.
ראשית, הייתי מבקשת מהתלמידים לחפש את הידיעה. כמו כן, לקרוא את תגובות האנשים. ואז הייתי מחלקת שרירותית את הכיתה לשתי קבוצות בעד ונגד חיוב בעלי תפקידים להתחסן.
מבקשת מכל קבוצה למצוא טיעונים מבוססים ומנומקים בעד/נגד ,תוך שימוש במושגים באזרחות. ואחרי כחצי שעה לערוך דיבייט בנושא.
זהו דיון בנושא אקטואלי. אנחנו עושים מטלת ביצוע של דיבייט בכיתה יא', ולכן הייתי עורכת את זה בכיתות יא.
הדרך לקיום הדיון תהיה על פי כללי הדיבייט.

# data[].attributes.headline
 משה כהן - בחירות כמה אני משפיע ? 

# data[].attributes.subject
 משה כהן - בחירות כמה אני משפיע ? 

# data[].attributes.body
פתיחה בכיתה יב :
לאחר ההסבר על עיקרון הדמוקרטיה - שלטון העם
אציג להם את  הכתבה .

1 -הצגת הכתבה על אחוז ההצבעה הנמוך בבחירות 2021.
https://elections.walla.co.il/blog/3425272
2- דיון בנושא
מה מטרת הבחירות ?
האם משפיעים בבחירות ?
מי בוחר - גיל וכו ?
מי כבר בחר ?
מה עושים אצלהם בבית ביום הבחירות - יום חופש .
מתי הזמן הכי טוב לבחור ולהינות מהיום ?
מי עובד ביום הבחירות ? כמה מרוויח ?
כמה מס יורד ?
מי לא הולך לבחור ? יש סיבה ?!!!
3  הצגת סירטון :
הקשיים בקרונה וההשפעה על תוצאות הבחירות
https://www.maariv.co.il/elections-2021/Article-829585

4 נושא זה חשוב מאוד לבני הנוער ובמיוחד לכיתות יב שלצערי חלקם לא הולכים להצביע מכל מיני סיבות .
5 הצגת סירטון :
למה שתעשו מנגל? צריך לחייב אזרחים להצביע

https://www.ynet.co.il/news/article/By8NdZMAw
פתיחה לדיון :
האם לחוקק חוק שכל מי שלא מצביע ירד לו יום במשכורת ?

האם לחוקק חוק שיום הבחירות לא יהיה יום חופש ?

סירטון סלאח שבתי - מגיע לבחירות ומקיים את ההבטחות .
https://www.facebook.com/Hakufsah/videos/%D7%A1%D7%90%D7%9C%D7%97-%D7%A9%D7%91%D7%AA%D7%99-%D7%94%D7%9E%D7%93%D7%A8%D7%99%D7%9A-%D7%9C%D7%9E%D7%A6%D7%91%D7%99%D7%A2-%D7%91%D7%91%D7%97%D7%99%D7%A8%D7%95%D7%AA/203751737084729/

סיכום השיעור לנושא חשיבות
לבחור ביום הבחירות  .
בנוסף
לנסות לארגן בחירות בביה"ס
.לכיתות יב עם ועדת השכבה
הבאת פוליטקאים שונים ממגוון דיעות הכנסת .( יישר כוח לרכזת שלנו שעושה זאת בהצלחה רבה )  .

# data[].attributes.headline
סמדר ערן - הצעת שרת התחבורה  לקידום תחבורה ציבורית בשבת

# data[].attributes.subject
סמדר ערן - הצעת שרת התחבורה  לקידום תחבורה ציבורית בשבת

# data[].attributes.body
1.     שרת התחבורה מרב מיכאלי פועלת לקדם תחבורה ציבורית בשבת, ע"י העברת סמכויות בנושא הפעלת תחבורה ציבורית בשבת לרשויות המקומיות החפצות בכך, כדי שיוכלו לקבוע את המדיניות בנושא בערים שלהם, בדומה למה שקורה בעיר תל אביב.
העברת הכח והסמכות לרשויות המקומיות, תאפשר לקדם את הנושא מבלי להביאו לאישור הממשלה שככל הנראה תהיה מעוניינת לשמור על הסדר הסטטוס קוו הקיים במדינה.

2.     נושא זה רלבנטי ביותר לבני הנוער בכיתות יא'-יב' ויש להם בדר"כ דיעה מגובשת לגביו (אני מלמדת בכיתה המורכבת מחילונים ודתיים.
הדיון מעלה דילמות מהותיות מתחום לימודי האזרחות: המתח המתמיד הקיים בין היותנו מדינה דמוקרטית ויהודית, בסוגיית הרלבנטיות של הסדר הסטטוס קוו לתקופה הנוכחית, בשסע הדתי חילוני , בחופש הדת ובחופש מדת, בסובלנות ועוד.
דיון בנושא זה נכון לקיים אחרי שלומדים את פרק מדינה יהודית ואת פרק הזכויות הדמוקרטיות.

3.     את הדיון הייתי מנהלת באופן הבא:
התלמידים מצביעים האם הם בעד או נגד המהלך של שרת התחבורה.

התלמידים יתחלקו לקבוצות קטנות (4-5) הכוללות תלמידים בעד ונגד המהלך.

כל אחד מהתלמידים בקבוצה יצטרך למצוא לפחות 3 טיעונים בעד העמדה המנוגדת לדעתו ולהציג אותם בפני חברי הקבוצה.

הקבוצה תגבש את הטיעונים "המנצחים" בעד המהלך ואת הטיעונים המנצחים נגד המהלך.

דיבייט בין הקבוצות כאשר מכל קבוצה יציגו שני נציגים – אחד בעד והשני נגד ע"ב הטיעונים שגובשו בכל קבוצה תוך שימוש במושגים רלבנטיים מתחום האזרחות הנוגעים לנושא.

סיכום הנושא באמצעות שיח פתוח עם התלמידים, במהלכו אחבר את הנושא לנושאים רלבנטיים שלמדנו עליהם בשיעורים. התלמידים יתייחסו לתחושותיהם בהמלך הדיון וכן האם מישהו מהם שינה את עמדתו בעקבות הדיון,

# data[].attributes.headline
חיסון קורונה- בני נוער- לוטם אתרוג

# data[].attributes.subject
חיסון קורונה- בני נוער- לוטם אתרוג

# data[].attributes.body
על מנת להילחם בנגיף הקורנה, רכשה מדינת ישראל חיסונים לציבור. בתחילת מבצע החיסונים הייתה היענות רבה מצד האזרחים, ורבים מהם התחסנו.

בהמשך, הורחב מבצע החיסונים לילדים ובני נוער, אולם רק בודדים מהם התחסנו. בין הסיבות לכך: תופעת הלוואי שנקשרה לחיסון צעירים: דלקת בשריר הלב, הקורונה אינה מחלה קשה בילדים וכן התחושה שהקורונה כבר מאחורינו.

יש הטוענים שהמדינה צריכה לחייב בחוק כל הורה לחסן את ילדיו, ויש המתנגדים לכך.

הבע את עמדתך בעניין זה.

בחרתי לקיים דיון זה בשיעור אזרחות בכיתות ט- י', מאחר ומדובר בתלמידים צעירים, לרוב מתחת לגיל 16,  רובם עדיין לא התחסנו, כך שדילמה זו למעשה עוסקת בבחירה שיש להם בנוגע לחיסונים.

על מנת לקיים את הדיון אני יעזר במודל חמשת השלבים בדיון דילמה. אציג את הנושא במליאה, אעבור לשלב החלטה אישית, חלוקה לקבוצות הומוגניות, דיון בקבוצות ההומוגניות ולסיום דיון במליאה.

# data[].attributes.headline
שמעון קורנבלום -חופש הדת והביטוי מול פגיעה באחר

# data[].attributes.subject
שמעון קורנבלום -חופש הדת והביטוי מול פגיעה באחר

# data[].attributes.body
1. הצגת הדילמה בכיתה בשיעור
כוכב הרוגבי האוסטרלי המקצועי ישראל פולאו (Folau) פוטר לאחר שפרסם פוסט ברשת החברתית "אינסטגרם", שבו תקף בשם הדת קבוצות חברתיות שונות. הכוכב הנוצרי האדוק – השייך לזרם הפנטקוסטלי האוונגליסטי, הדוגל בסמכות הבלתי מעורערת של כתבי הקודש – הואשם על ידי בית דין של איגוד הרוגבי הלאומי בהפרת קוד ההתנהגות הנהוג בו. בפוסט, ישראל מנה "שיכורים, הומוסקסואלים, שקרנים, נואפים, גנבים, אתאיסטים ועובדי אלילים" – והוסיף אזהרה: "הגיהינום ממתין לכם". בהצהרה שמסר לאחר ההרשעה, השחקן סירב להתנצל ואמר: "כאוסטרלים אנחנו נולדים עם זכויות מסוימות, כולל הזכות לחופש הדת והזכות לחופש הביטוי. האמונה הנוצרית הייתה תמיד חלק מחיי, ואני מאמין שחובתי הנוצרית לחלוק את דבר האלוהים".
הנושא חופש דת  חופש הביטוי מול עקרון הפלורליזם והסובלנות חופש מדת.
הדיון בדילמה הוא לכיתות יא - יב הם לומדים את העקרונות וזכויות אדם והאזרח .
האם לאפשר את חופש הביטוי כדי לנגח ולפסול דעות אמונות קבוצות  בשם הדת או אמונה מסוימת.
קריאת הדילמה והבנתה כולל המושגים הרלוונטים והגדרתם ואיך הם מתקשרים לנושא.
2. בקשה מהתלמידים לכתוב את הדעה  האישית על המקרה הנתון . 2 נימוקים בעד 2 נימוקים נגד.
3. הצגת הנימוקים בעד ונגד ועריכתם בטבלה ועריכת הצבעה.
4. חלוקה לקבוצות אלו שבעד ואלו שמנגד וכול קבוצה צריכה לתת נימוקים  משכנעים כדי להצדיק את הטענות שבהם היא תומכת. רישום של הטענות וסיכום על פלקט .
5. עריכת דיון בסגנון דבייט . התלמידים צריכים להשתמש במושגים מתחום האזרחות ולנסות לשכנע את הצד השני.
סיכום השיעור והדילמה ואת ההיבטים השונים שיש לזכויות ועקרונות הדמוקרטים והשימושים שעושה כול צד בהם כדי לשכנע בדרך שהוא מאמין בה.

# data[].attributes.headline
עפרי שובל - חיסונים לבני 12-15 - כן או לא?!

# data[].attributes.subject
עפרי שובל - חיסונים לבני 12-15 - כן או לא?!

# data[].attributes.body
1. אחרי שחשבנו שהקורונה מאחורינו, נכנס  לישראל הואריאנט ההודי שמאיים גם על בריאות המחוסנים. ושוב, נשמעות בתקשורת דעות לכאן ולכאן, ואנחנו מוצפים במידע.
2. בחרתי לקיים דיון בנושא, כי הוא מאד אקטואלי, בוער, ומשפיע בצורה הכי ישירה שיש על כל אחת ואחד מאתנו בימים אלה, אם זה (שוב) בחבישת מסיכות בחללים סגורים או החשש מהתקרבות או החשש לטוס לחופשות ביעדים שונים או החשש מבידודים בחזור וכו. על פניו, הדילמה נראית דילמה רפואית, אבל זו גם דילמה שנוגעת בשאלות יסוד ערכיות כמו למשל ערך הסולידריות והערבות ההדדית אל מול ערך החירות. זהו גם שיח של זכויות - הזכות לחיים של כלל האוכלוסיה אל מול הזכות לחיים ושלמות הגוף והנפש של הפרט שאינו מעוניין בחיסון. אקיים דיון זה במסגרת שיעורי העשרה ואקטואליה בכיתה י' - מכיוון שהם נמצאים בשכבת הגיל הרלוונטית.
3. אציג בפני התלמידים ראיונות רדיו ששודרו עם שתי רופאות בכירות במערכת הבריאות, כל אחת מייצגת עמדה הפוכה מהשנייה. האחת מסבירה כי חייבים להתחסן, גם כדי לשמור על בריאות הנוער וגם כדי לשמור על בריאות וחיי כלל האוכלוסייה, ואילו האחרת טוענת כי החיסונים יותר מסוכנים בגילאים הללו בילדים בשל החשש לדלקת שריר הלב, ואילו מחלת הקורונה אינה מסוכנת לצעירים. כעת אשאל במליאה מהי הדילמה?
בשלב זה, אבקש מהתלמידים לנקוט עמדה בנושא. מה דעתם?
לאחר הצבעה כיתתית זריזה לגבי עמדתם, תיערך חלוקה לקבוצות הומוגניות של ארבעה תלמידים, כשחלקן בעד החיסון וחלקן נגד. אחלק חומר כתוב, שיאפשר לתלמידים לנמק את עמדתם.
נתכנס שוב במליאה לצורך השמעת הטענות והנימוקים. אבקש מכל קבוצה לקשר למושגים רלוונטיים מתכנית הלימודים, כמו למשל ערכים, עקרונות, זכויות.
לסיום, אשאל אם יש מי ששינה דעתו בעקבות הדיון, ואם כן, בעקבות מה?

# data[].attributes.headline
קארין אמסילי -                  רשות הטבע והגנים תקדם חקיקה לרחצה בהפרדה  בין נשים וגברים בשמורות טבע. 

# data[].attributes.subject
קארין אמסילי -                  רשות הטבע והגנים תקדם חקיקה לרחצה בהפרדה  בין נשים וגברים בשמורות טבע. 

# data[].attributes.body
1. רשות הטבע והגנים יזמה פיילוט, בעקבות בקשות של אנשים מהציבור הדתי, במסגרתו יתקיימו זמנים מוגדרים לרחצת נשים ולרחצת גברים בחלק ממעיינות שמורות הטבע.
2. נושא הדת והמדינה הוא נושא שהתלמידים תמיד מתחברים אליו ונוהגים לנקוט בו עמדה. הטבע שלכאורה שייך לכולם, עובר איזה שהוא מהלך לאחר 73 שנות קיומה של המדינה ושאלת הלגיטימיות והנחיצות של מהלך שכזה היא שאלה ערכית.  על כן הייתי רוצה לנהל את הדיון בכיתה י"א בשלב הקניית ידע לקראת מטלת הביצוע.
3. את הדיון בכיתה הייתי מתחילה לאחר לימוד עקרון הפלורליזם והסובלנות וזכויות האדם. ראשית הייתי מקרינה על מסך את הכתבה המדוברת
https://www.ynet.co.il/vacation/flights/article/Syz6fDAPd
לאחר מכן הייתי שואלת במליאה - מהי הדילמה? ומבקשת מהתלמידים שיציגו את שני הצדדים בדילמה.
בשלב הבא הייתי מאפשרת לתלמידים בכיתה לנקוט עמדה ולהציגה בפני הכיתה..
לאחר מכן הייתי מבקשת לערוך הצבעה זריזה  - מי מצדד בפיילוט של שמורות הטבע ומי מתנגד לו - והייתי מחלקת את התלמידים לקבוצות קטנות בהתאם לעמדתם.
לאחר שהקבוצות ינמקו בצורה מסודרת את עמדתם, נתכנס שוב במליאה ושם נציגי כל קבוצה יציגו את הטיעון והנימוק לעמדתם.
לסיכום, אדגיש בכיתה שלכל אירוע/ סיפור, יש מספר נקודות וזוויות ראיה ואין צודק וטועה, כי הכל עניין של נקודות מבט.

# data[].attributes.headline
(סירין מכלוף)    אלימות נגד נשים בשנים האחרונות, ובתקופה האחרונה ספציפי  מורגשת באופן משמעותי עליה משמעותית באלימות נגד נשים בשני המגזרים היהודי והערבי, בכל כמה ימיים שומעים על אישה שנפטרה מירי או מדקירה או אחר מכות.......חשיפה לנושא זה תוך כיתה בשיעור אזרחות מעורר הרבה שאלות ודיון בין התלמידים נושא הדיון: האם נשים בעיני  המגדר האחר (גברים) היא יצור חלש ואפשר לעשות בה מה שמתאים להם? האם זכות מישהו לפגוע או לקחת זכות האחר למען עצמו וטובתו.....בדיון זה יהיו כמה שלבים שאלות, עמדה אישית, ודיון קבוצתי וכול זה מרוכז סביב  חומר הלימוד בנושא האזרחות,  למשל סביב הזכויות .......

# data[].attributes.subject
(סירין מכלוף)    אלימות נגד נשים בשנים האחרונות, ובתקופה האחרונה ספציפי  מורגשת באופן משמעותי עליה משמעותית באלימות נגד נשים בשני המגזרים היהודי והערבי, בכל כמה ימיים שומעים על אישה שנפטרה מירי או מדקירה או אחר מכות.......חשיפה לנושא זה תוך כיתה בשיעור אזרחות מעורר הרבה שאלות ודיון בין התלמידים נושא הדיון: האם נשים בעיני  המגדר האחר (גברים) היא יצור חלש ואפשר לעשות בה מה שמתאים להם? האם זכות מישהו לפגוע או לקחת זכות האחר למען עצמו וטובתו.....בדיון זה יהיו כמה שלבים שאלות, עמדה אישית, ודיון קבוצתי וכול זה מרוכז סביב  חומר הלימוד בנושא האזרחות,  למשל סביב הזכויות .......

# data[].attributes.headline
דגנית צפירה                           החוק האוסר על הופעות ציבוריות נפרדות (לנשים בלבד או לגברים בלבד)         1.	הזמרת הדתיה, אתי אנקרי, ביטלה את הופעתה במועדון 'זאפה' ירושלים שעות ספורות לפני תחילת המופע. רצונה של הזמרת היה להופיע בפני נשים בלבד, דבר התואם את אמונתה אך נוגד את החוק בישראל. לטענת הזמרת, החוק האוסר על הופעות ציבוריות נפרדות, אומנם בא לשמור על הזכות לשוויון ולמנוע הדרה של מגזר כלשהו מהופעות אך פוגע בזכות שלה לכבוד ולחרות לבחור בפני מי היא בוחרת להופיע. לטענת הזמרת, החוק מביא להדרת זמרות דתיות שנמנע מהן להופיע במועדונים ואולמות ציבוריים. בתגובה – היו מי מבין מערציה של הזמרת שהתרעמו על הדרת הגברים שהזמרת ביקשה לעשות בהופעת וראו בכך כפיה דתית, פגיעה בכבודם וניסיון לפגיעה בשלטון החוק          .2.	דיון במקרה זה מעלה בעיקר דילמה ערכית של זכויות הפרט מול זכויות הרוב – זכויותיו של האמן (הזכות לכבוד, הזכות הכללית לחרות, הזכות לחופש דת) מול זכויות הקהל הרחב לשיוויון במקומות ציבוריים.        בנוסף יש כאן שאלה לדיון האם יש כאן מקום לסובלנות כלפי האחר (במקרה זה האמן) השונה ממני בדעותיו ותפיסת עולמו, או שאין כאן מקום לקבלת האחר מכיוון שיש כאן פעולה של אפליה מסיבה שאיננה מספיק מוצדקת.את הדיון אפשר לקיים בכיתות ט' ומעלה.      3.	     לאחר שאציג את המקרה הספציפי מול כל הכיתה, ואוודא כי הם מבינים את משמעות המושג 'הדרה' של קהלים מסויימים מארועים ציבוריים. אחלק את הכיתה לקבוצות של 3-4 תלמידים, כל קבוצה תקבל ממני דפי עזר לדיון בעד ונגד הפרדה בין גברים ונשים באזורים ציבוריים (למשל -- דף המפרט את דבר החוק כיום בנושא, דף עם הכתבה על ביטול ההופעה של אתי אנקרי, דף עם ביטול הופעה של זמר דתי מול גברים בלבד באמפי בעפולה בהוראת בית משפט, דף עם טענות פורום הנשים קהלת מדוע הן כן תומכות בהדרת קהלים בארועים מסויימים, דף עם דרישת רשות הטבע והגנים להפרדה בין גברים ונשים ברחיצה במעיינות הרשות)

# data[].attributes.subject
דגנית צפירה                           החוק האוסר על הופעות ציבוריות נפרדות (לנשים בלבד או לגברים בלבד)         1.	הזמרת הדתיה, אתי אנקרי, ביטלה את הופעתה במועדון 'זאפה' ירושלים שעות ספורות לפני תחילת המופע. רצונה של הזמרת היה להופיע בפני נשים בלבד, דבר התואם את אמונתה אך נוגד את החוק בישראל. לטענת הזמרת, החוק האוסר על הופעות ציבוריות נפרדות, אומנם בא לשמור על הזכות לשוויון ולמנוע הדרה של מגזר כלשהו מהופעות אך פוגע בזכות שלה לכבוד ולחרות לבחור בפני מי היא בוחרת להופיע. לטענת הזמרת, החוק מביא להדרת זמרות דתיות שנמנע מהן להופיע במועדונים ואולמות ציבוריים. בתגובה – היו מי מבין מערציה של הזמרת שהתרעמו על הדרת הגברים שהזמרת ביקשה לעשות בהופעת וראו בכך כפיה דתית, פגיעה בכבודם וניסיון לפגיעה בשלטון החוק          .2.	דיון במקרה זה מעלה בעיקר דילמה ערכית של זכויות הפרט מול זכויות הרוב – זכויותיו של האמן (הזכות לכבוד, הזכות הכללית לחרות, הזכות לחופש דת) מול זכויות הקהל הרחב לשיוויון במקומות ציבוריים.        בנוסף יש כאן שאלה לדיון האם יש כאן מקום לסובלנות כלפי האחר (במקרה זה האמן) השונה ממני בדעותיו ותפיסת עולמו, או שאין כאן מקום לקבלת האחר מכיוון שיש כאן פעולה של אפליה מסיבה שאיננה מספיק מוצדקת.את הדיון אפשר לקיים בכיתות ט' ומעלה.      3.	     לאחר שאציג את המקרה הספציפי מול כל הכיתה, ואוודא כי הם מבינים את משמעות המושג 'הדרה' של קהלים מסויימים מארועים ציבוריים. אחלק את הכיתה לקבוצות של 3-4 תלמידים, כל קבוצה תקבל ממני דפי עזר לדיון בעד ונגד הפרדה בין גברים ונשים באזורים ציבוריים (למשל -- דף המפרט את דבר החוק כיום בנושא, דף עם הכתבה על ביטול ההופעה של אתי אנקרי, דף עם ביטול הופעה של זמר דתי מול גברים בלבד באמפי בעפולה בהוראת בית משפט, דף עם טענות פורום הנשים קהלת מדוע הן כן תומכות בהדרת קהלים בארועים מסויימים, דף עם דרישת רשות הטבע והגנים להפרדה בין גברים ונשים ברחיצה במעיינות הרשות)

# data[].attributes.body
התלמידים יצטרכו להביא לפחות שני טיעונים התומכים והמתנגדים לטענות הזמרת אתי אנקרי. לאחר 10-15 דק' נתכנס שוב במליאה ונרשום על הלוח את התומוכין בעד ונגד, לאחר מכן אבקש מהתלמידים במליאה לנסות להציע פתרונות למחלוקת , אם זה היה מגיע לפיתחו של בית שפט שבו הם השופטים, כיצד היו נוהגים?

# data[].attributes.body
האם לחוסר נאמנות מינית במסגרת הנישואין עלולות להיות השלכות כלכליות בגירושין?
בימים אלו בג"ץ שינה את החלטתו של ביה"ד הרבני בפסיקתו, באירוע שבו לאישה שבגדה בבעלה בוטלו  הזכויות על הבית בו התגוררו שניהם. מדובר בבית שהיה רכושו הפרטי של הבעל, עוד לפני הנישואין.
מעניין במסגרת הדיון לדון בזה ברמה הכללית- על התערבות בג"ץ בפסיקות ביה"ד הרבני, וספציפית גם באירוע זה, בו יש התנגשות בין הזכות לקניין והזכות לחירות של האישה לבין אינטרסים חברתיים מוסריים במדינה ופגיעה בזכות לכבוד של הבעל וגם בקניין, שכן זה היה מלכתחילה רכושו הפרטי.
אירוע זה טומן בתוכו דילמות רבות. ויש פה גם התנגשות מסויימת בין היותנו מדינה דמוקרטית לבין היותנו מדינה יהודית, שזה נושא רחב בפני עצמו.
לגבי הצגת הדיון בכיתה-
ראשית, אציג לתלמידים את הסיפור ללא פסיקות ביה"ד הרבני ובג"ץ. אשאל לדעתם.
לאחר מכן אחלק את הכיתה לקבוצות, שם אתן זמן ומקום לדיון מעמיק יותר וגיבוש דעה קבוצתית. במדיה ויהיה זמן אבקש מהם להציג את הנימוקיהם בכתב, או לחילופין בקובץ פדלט/ גוגל דוקס ואציג את הדברים לאחר מכן במליאה מול כל הכיתה.
נחזור אח"כ למליאה, שם אשתדל כמה שיותר לשמוע תלמידים עם מגוון דעות הפוכות וצדדים שונים.
לאחר מכן אציג את החלטת ביה"ד הרבני, אתן לזה מקום לדיון. ולאחר מכן את החלטת בג"ץ, מה שיוביל לדיון נוסף בהתערבות עצמה של בג"ץ בהחלטת ביה"ד הרבני וספציפית במקרה הזה.
לבסוף, אסכם את הדילמה שעמדה בפני בג"ץ ובפני ביה"ד הרבני ואציג את המורכבות שעמדה בפני שניהם, שוב ספציפית באירוע עצמו ובאופן כללי בהתערבות מסוג זה.

# data[].attributes.headline
מירית קקון- מאבק בין אופוזיציה וקואליציה. 

# data[].attributes.subject
מירית קקון- מאבק בין אופוזיציה וקואליציה. 

# data[].attributes.body
הדיון הוא לאחר הלימוד של אופזיציה כמפקחת ומבקרת פעולות שלטון. אחרי שהתלמידים מבינים את תפקידה של האפוזיציה במשטר דמוקרטי ואת חשיבות הפיקוח שלה על הקואליציה.
נושא הדיון: האם האופוזיציה בפעולותיה נאמנה לתפקידה או שמה היא מנסה לקדם את עצמה פוליטית. האם זה לגיטימי להמשיך לדאוג לתמיכה הפוליטית או שמה עדיף הדאגה לאזרחים בפיקוח על קואליציה בצורה נטרלית. האם קידום פולטי גם משרת אזרחים?
הדיון-
שלב א'- לעורר את השאלות
(אפשר לתת סרטונים ודוגמאות מהכנסת)
שלב ב'- עמדה אישית
(כל תלמיד חושב עם עצמו, מה עמדתו האישית, לאור חומר הלימוד)
שלב ג'- דיון קבוצתי
יש לשמור על דעת המיעוט, זה לא ויכוח אלא ניסיון להגיע לעמדה מוסכמת על רוב הקבוצה
שלב ד'- הצגה במליאה
הצגת העמדה של הקבוצה. יש להציג גם את הדרך להגיע לעמדה זו. האם היתה הסכמה מיד או התנגדות, מה חשבו המיעט וכו.

# data[].attributes.headline
(יאיר לוי)  גיוס נשים לסיירות ויחידות מובחרות 

# data[].attributes.subject
(יאיר לוי)  גיוס נשים לסיירות ויחידות מובחרות 

# data[].attributes.body
1. נושא שילוב וגיוס נשים ליחידות מובחרות עלה לכותרות בשנה האחרונה בשל בג"צ שהוגש. נכון לעתירה לבג"צ הגיוס של נשים ליחידות מובחרות אינו אפשרי. העתירה של 4 המלש"ביות (אצרף לינק בסוף הפדלט של כתבה עליהן שנצפה בתחילת השיעור) באה בעקבות הדיעה ההולכת ורווחת שבנות כמו בנים יכולות לשרת בכל יחידה כמו בנים או לפחות לקבל בשם עיקרון/הזכות לשוויון את ההזדמנות להתמיין לשם.
2.דיון זה רלוונטי מאוד לכיתות י"ב שלומדות אזרחות הן מהסיבה שנושא זה קרוב אליהם בגיל (כולם בתהליכים מתקדמים של מיונים ליחידות שונות) והן נושא זה אקטואלי מאוד בהיבט נושא התנגשות בין זכויות בשיעורי אזרחות . מצד אחד הזכות לשוויון שאמורה להעניק לנשים הזדמנות שווה להתמיין ליחידות אלו. מן הצד השני   הזכות לחיים ולביטחון שמחקרים מראים שנשים לא מסוגלות לעמוד בנטל ובדרישות של יחידות אלו ובכך מסכנות את בטחון המדינה .
3. הדרך לקיים את הדיון :
סימולציית של בית משפט לזכויות . סידור הכיתה בצורה פיסית כמו שנראה בית משפט, וחלוקת התלמידים   ל :
3 תלמידים מייצגים את הזכות לשוויון (בעד גיוס נשים).
3 תלמידים מייצגים את הזכות לחיים ולביטחון (נגד הגיוס).
3 תלמידים יהיו השופטים שיפסקו בסוגיה לאחר העלאת הטיעונים אל מול כל הכיתה.
יתר הכיתה הינם החברה בישראל שצופה שמשפט ולבסוף גם יצביעו בסקר אנונימי מה דעתם.
כל קבוצה תקבל 5 דקות לנמק דעתם לאחר הצגת החומרים הרלוונטיים בכיתה . לפני הכרעת השופטים נבצע סקר לכל הכיתה לקבל את שעת ה"עם". לאחר מכן פסיקת השופטים תוך נימוק איזו זכות גברה במקרה זה .
דרך העברת השיעור הנ"ל תמחיש את השלבים כמעט בכל נושא של התנגשות בין זכויות איך בסופו של דבר מוכרעת סוגיה זו.

# data[].attributes.attachment_link.title
"תנו לי לנסות": הבנות שחולמות להגיע לסיירת מטכ"ל

# data[].attributes.headline
הדיון סביב פינוי הבתים בשכונת שיח ג'ראח

# data[].attributes.subject
הדיון סביב פינוי הבתים בשכונת שיח ג'ראח

# data[].attributes.body
1. סוגיית פינוי הבתים בשכונת שיח ג'ראח שעומדת בפני הכרעת בג"צ והובילה בין שאר הדברים לפרוץ סבב הלחימה האחרון בעזה ולהתפרצות האלימה באזורים שונים בארץ, טומנת בחובה נושאים רבים הנלמדים בשיעורי האזרחות.
2. דיון בנושא זה מעלה דילמות העוסקות במתח בין אופייה היהודי של המדינה לבין אופייה הדמוקרטי. סוגיות של שוויון ואפליה פסולה מול הבחנה מותרת. עקרון שלטון החוק במובנו הפורמלי והמהותי ועוד.
דילמה כזו מזמנת את התלמידים לחשיבה מעמיקה ומורכבת יותר אודות השסע הלאומי, המרקם החברתי הישראלי ובעיקר הבנה שהמציאות בה אנו חיים מורכבת ואינה יכולה להצטייר בצבעי שחור ולבן בלבד.
היכולת לקיים דיון בדילמה כזו מחייבת חשיבה גם על ערכי הסובלנות והפלורליזם, תוך מבט על האחר והאופן בו הוא תופס את מציאות חייו.
הדיון מתאים בעיני לכיתות יא'-יב'.
3. הייתי מתחילה את הלימוד בכיתה בחזרה קצרה על הרקע ההיסטורי של הקמת המדינה ועל סוגיית מזרח ירושלים לאחר מלחמת ששת הימים. לאחר מכן אביא לכיתה כתבה המתארת את השתלשלות האירועים סביב השכונה.
בשלב זה אפתח את הדיון לשיח פתוח בין התלמידים, ולבסוף אסכם את הדברים איתם את העמדות השונות שהושמעו תוך קישורם למושגים מחומר הלימוד.

# data[].attributes.headline
גיוס הערבים לצה"ל

# data[].attributes.subject
גיוס הערבים לצה"ל

# data[].attributes.body
בשנת 1949 לאחר הקמת מדינת ישראל נקבע בחוק שירות ביטחון, כי צה"ל מוסמך לגייס כל אזרח, שיחויב בהתייצבות על פי החלטת הצבא.
אני מלמדת בבית ספר איטלקי, זהו בית ספר רשמי שאינו מוכר, רוב האוכלוסייה הינה נוצרית, וכמובן שהזהות של התלמידים מהווה איזשהו קונפליקט ביחס לזהות המדינה בה הם חיים.
כאשר מדברים על המיעוטים בחברה הישראלית נתקלים בנושא שמאוד מעניין את התלמידים, הכיתה הינה כיתה הטרוגנית, אשר נמצא דעות שונות שיכולים להוביל לדיון סוער.
הדיון הזה ניתן לנהל אותו כבר בכיתה י' אפילו לפני. אך הדיון מתנהל בצורה יותר טובה כאשר התלמידים מבינים מושגי האזרחות הנלמדים ויכולים לקשר את המושגים למציאות ולהיסטוריה.
שלב ראשון: הצגת הידיעה. איך שאמרתי לעיל, הנושא עולה כאשר אני מדברת על קבוצת המיעוטים בתוך החברה הישראלית. מה הוא חוק הגיוס? למי הוא חובה? למי הוא בחירה? למה בעצם יש קבוצות באוכלוסייה שלא משרתות? ולמה יש קבוצת מיעוט שמשרתת?
שלב שני: כל אחד מציג את עמדתו בנוגע לדילמה, מנמק ומסביר אותה.
שלב שלישי: אני מחלקת את הכיתה בצורה אקראית, כך שבכל קבוצה יהיה תלמידים בעד הדילמה, וכאלה נגד.
המטרה מהחלוקה היא שייווצר איזשהו דיון בין תלמידי הקבוצה, ידעו להתמודד עם דעות אחרות, להקשיב ולנהל דיון מתורבת. למרות שיש קונצנזוס על הזהות, אך תמיד לכל תלמיד ישנה דעה שיכולה להפתיע.
שלב רביעי: ניהול נקודות

# data[].attributes.headline
חובת חיסונים בישראל?

# data[].attributes.subject
חובת חיסונים בישראל?

# data[].attributes.body
לאחר שתקפה את העולם מגיפת הקורונה, כלל האוכלוסייה בעולם הייתה תחת סגר בבתים, כלל העסקים נסגרו, מוסדות החינוך ומרבית מקומות העבודה גם. לאחר זמן מה, ופיתוח מדעי נרחב, הורשו לשימוש חיסונים נגד וירוס הקורונה. לאחר היתר השימוש בחיסונים החל מירוץ של המדינות להשגת מנות חיסון מירביות בכדי להתמודד עם הוירוס שבמקרים רבים מסכן חייהם של אנשים רבים. מדינת ישראל הייתה המדינה המובילה בעולם שהביאה את מירב מנות החיסון ביחס לאוכלוסייה. בכדי לעודד אזרחים להתחסן  הוקמו תחנות חיסון רבות. הדילמה איתה החברה שלנו התמודדה לאחרונה עם החיסון היא האם יש לנקוט סנקציות כלפי אותם אזרחים שבחרו/ שאינם יכולים להתחסן וכיצד העובדה שאין להם את "התו הירוק" פוגעת בהם? האם הפגיעה היא מוצדקת?
2. אני חושבת שהדיון הוא חשוב שכן הוא מעלה סוגיות חשובות ועמוקות בנושא זכויות האדם, האדם והמדינה ועוד. הדילמה מעוררת חשיבה ביקרותית ומעמתת את התלמידים עם סוגיות חשובות בנושא שכביכול הוא קונצנזוס.
3. אני אתן לתלמידים חומרי קריאה מגוונים בנושא ואבקש מהמם לכתוב דף עמדה הנושא. לאחר מכן נביא את העמדות השונות לדיון בכיתה.

# data[].attributes.headline
חוק האזרחות 

# data[].attributes.subject
חוק האזרחות 

# data[].attributes.body
1. אציג את הכתבה על חוק האזרחות המצורפת בכרטיסייה.
2. ארצה לקיים דיון זה בכיתות י"ב אותם אני מלמדת מכיוון שהם נמצאים כבר לקראת סיום לימודיהם וכניסתם לאזרחות המלאה במדינת ישראל. בנוסף הכיתות אותן אני מלמדת הן כיתות הטרוגניות הכוללות בתוכן יהודים, ערבים, נוצרים אזרחי המדינה וילדי עובדים זרים. עליהם להכיר את סדר היום הפוליטי ולהבין מהן הדילמות של ממשלת ישראל וכך גם הדילמות במדינה. התלמידים הללו יצטרכו לקבל החלטות בהמשך חייהם ודיון זה יאפשר להם לקבל את הכלים לניתוח המצב הפוליטי במדינה וגיבוש דעה אישית בעניינו כך כשיצאו מבית הספר ידעו להגיע למסקנות לבד ולגבש את דעותיהם באופן מושכל.
3. שלב ראשון- הצגת הידיעה וקריאתה באופן ברור- לאחר ההקראה  יש לוודא כי התלמידים מבינים מהו חוק האזרחות:
בשנת 2003, במהלך האינתיפאדה השנייה, אימצה הכנסת חוק זמני, שנועד למנוע מפלסטינים תושבי השטחים לקבל מעמד בישראל (חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה), התשס"ג-2003). מטרתו העיקרית של החוק הייתה למנוע "איחוד משפחות" בין אזרחים ישראלים (בעיקר ערבים) ובין בני זוגם או ילדיהם הפלסטינים. תוקף החוק הוגבל מלכתחילה לשנה אחת, ואולם הממשלה הוסמכה, באישור הכנסת, להאריך אותו לתקופות נוספות של עד שנה כל פעם. מאז, תוקפו של החוק הוארך מדי שנה לא פחות מ-17 פעמים. הוויכוח הנוכחי נסוב סביב הצעת הממשלה להאריך את החוק בשנה נוספת.
למעשה, החוק שולל מאזרחים ישראלים, הנישאים לפלסטינים תושבי השטחים (או לתושבי מדינות עוינות מסוימות), את הזכות המקובלת בדרך כלל לפי סעיף 7 לחוק האזרחות, התשי"ב-1952, לאפשר כניסה חוקית של בני זוגם לישראל, ופוגע ביכולת שלהם לקיים בישראל תא משפחתי רגיל.
שלב שני: שיח פתוח בכיתה לאחר שחודדו נהלי השיח (הקשבה, מענה מכבד רק לאחר סיום הטיעון הנגדי וכד')- מכיוון שמדובר בכיתות קטנות החלוקה תהיה רק לשתי קבוצות- בעד ונגד, כך שכל תלמיד יוכל לשמוע את הטיעונים המועלים ולגבש דעה מושכלת על נושא זה.
שלב שלישי: סיכום בכיתה- מעלה את הטיעונים בעד ונגד על הלוח:
מצד אחד החוק נועד לשרת תכלית ביטחונית: למנוע מצב בו אדם שקיבל מעמד בישראל מכוח נישואיו לאזרח או תושב ישראלי ינצל את חופש התנועה שלו במדינה כדי לסייע לביצוע מעשי טרור.
ומצד שני:

התוצאה המובהקת שלו היא אפליה קשה נגדם – שכן, על רקע קשריהם המשפחתיים, התרבותיים והלאומיים עם פלסטינים בשטחים, הם, ולא אזרחים יהודים, נוהגים להתחתן עמם. תוצאה קשה של החוק היא שחלק מהערבים הישראלים המבקשים לקיים תא משפחתי עם בני זוג או ילדים פלסטינים מהשטחים נדרשים לעזוב את הארץ. כמו כן, גם באותם מקרים בהם בני הזוג מקבלים אישורי שהיה בישראל בהתאם לחריגים הקבועים בחוק, המשפחה ממשיכה לחיות בחוסר ודאות, שכן מדובר באישורים זמניים, הטעונים חידוש כל שנה. לרוב בני הזוג גם אינם זוכים למעמד, המקנה זכויות סוציאליות כמו דמי אבטלה.
הסיכום נשאר פתוח וללא קביעה בכדי שכל תלמיד יבחר לבד מהי דעתו על הדילמה המאוד קשה הזו על פי ראות עיניו.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
החוק שאיים על יציבות הממשלה כבר בתחילת דרכה בדרך לפתרון * על פי הצעת הפשרה המתגבשת, החוק האוסר על איחוד משפחות לא ישונה ויישאר כפי שהיה בימי נתניהו - אבל מאות פלסטינים שנישאו לישראלים לפני השנה בה חוקק החוק, יקבלו מעמד של תושבות * בתמורה - רע"ם לא תתנגד לחוק * בקואליציה מודעים לביקורת החריפה הצפויה - ויש להם כבר תשובות

מוחמד מג'אדלה | אולפן שישי

צילום: יונתן סינדל, דוד כהן, פלאש 90

הפתרון המסתמן לחוק שאיים על יציבות הממשלה: בתחילת החודש הבא צפוי לפוג תוקפו של "חוק האזרחות", חוק שחוקק לפני 18 שנים ושמטרתו הייתה לא לאפשר לפלסטינים מהשטחים לזכות במעמד חוקי בישראל. החוק גרם לכך שאזרחים ישראלים שנישאו לפלסטינים מהשטחים לא יכולים להתאחד עם בני זוגם - כשהנימוק לכך היה ביטחוני בעיקרו: למנוע סיטואציה שבה אותם פלסטינים יסייעו לכאורה לגורמי טרור לאחר שקיבלו מעמד קבע בארץ.

עם כינונה של הממשלה החדשה לפני 12 ימים, הונחה לפתחה סוגיית החוק הנפיץ - במה שנחשב כמשבר המשמעותי הראשון של הקואליציה שחברה בה לראשונה גם מפלגה ערבית - אלא שנראה שכעת מסתמן לסוגיה הרגישה פתרון - כך דיווחנו הערב (שישי) ב"אולפן שישי". לפי הפשרה המסתמנת, ההפרדה בין המשפחות השונות תישמר - אך המשפחות שנמצאות בארץ מאז 2003, השנה בה חוקק החוק, יקבלו מענה. רע"ם לא תצביע בעד, אלא תימנע - והחוק יישאר כפי שהיה גם בתקופת נתניהו.

ברע"ם יעדיפו לתמוך בפשרה כדי שהחוק לא יהפוך לרחב יותר | צילום: AP

ברע"ם ככל הנראה יעדיפו לתמוך בהצעת הפשרה כדי לא להיתקל במצב שבו החוק יהפוך לחוק נרחב יותר ואפילו לחוק יסוד. משמעות הפשרה היא שמאות פלסטינים שנישאו לישראלים לפני שנת 2003, אז עבר החוק, יקבלו מעמד של תושבות. משפחות שביקשו להתאחד אחרי שעבר החוק וקיבלו את האישורים הביטחוניים לכך, יקבלו מעמד של תושבות ארעית - כזו שתאפשר להם להוציא רישיון נהיגה, ביטוח בריאות וכדומה. עם זאת, החוק בבסיסו לא ישונה - ויינתנו סמכויות נרחבות לשרת הפנים איילת שקד בסוגיה.

על ידי תמיכה בפתרון הזה, ברע"ם יוכלו להציג הישג לציבור שלהם - ובקואליציה, שם יודעים שיזכו לביקורת חריפה, יטענו: מה שנתניהו הכשיר - גם אנחנו יכולים להכשיר. עוד הם יוכלו לטעון שבתקופת אריה דרעי כשר הפנים, בשנת 2017, הוא העניק אישורים לאיחוד של 1,533 משפחות פלסטיניות - ובכך יגידו שאין בפתרון שהושג תקדים, וכי הם ממשיכים במדיניות נתניהו ודרעי.

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - מסתמן: זה הפתרון למשבר חוק האזרחות

# data[].attributes.attachment_link.description
מוחמד מג'אדלה | אולפן שישי הפתרון המסתמן לחוק שאיים על יציבות הממשלה: בתחילת החודש הבא צפוי לפוג תוקפו של "חוק האזרחות", חוק שחוקק לפני 18 שנים ושמטרתו הייתה לא לאפשר לפלסטינים מהשטחים לזכות במעמד חוקי בישראל.

# data[].attributes.headline
גירוש ילדי עובדים זרים מהארץ

# data[].attributes.subject
גירוש ילדי עובדים זרים מהארץ

# data[].attributes.body
בעולם המודרני כיום, עולם המתנדנד בין גלובליזציה לבין ייחודיות  של זהויות אתניות ודתיות, ההגירה בכלל והעובדים הזרים בפרט מעמידים את מדינות הלאום המודרניות בפני דילמות סבוכות.

דילמות אלו אך מעמיקות בההתמודדותן עם ילדי העובדים הזרים.

מצד אחד, ילדים אלו הם דור שני של מהגרים. מצד שני, הילדים האלה ממשיים, ובהיותם ילדים הם מציבים למדינות אתגרים מוסרים, חברתיים ופוליטיים, שכן הם בעל זכויות המוגנות באמנות בין-לאומיות. על כן, על המדינות להביא את אלה בחשבון כאשר הן באות להחליט בין השאר אם ואילו שירותי בריאות, רווחה וחינוך להעניק להם.
2. ארצה לקיים דיון זה כיוון שהוא טומן בחובו מגוון של נושאים ומשחלב בתוכו נושאים הנלמדים בחומר. כגון זכויות טבעיות, זכויות אזרח, חובות אזרח, גלובליזציה, לאומיות ועוד.
3. שלב ראשון -אפנה את התלמידים לשתי כתבות מאמרי-דעה בנושא. משני הצדדים של תמיכה והתנגדות לנושא.
לאחר שהתלמי' יקראו את מאמרי הדעה, ירשמו לעצמם התלמידים בנקודות את חוות דעתם בנושא (ניתן יהיה להיעזר בדף מנחה).
אחלק את הכיתה לשני חלקים - הצד המעודד גירוש ילדי עובדים זרים והצד המתנגד לו.
במקביל, אבקש משני תל' להיות קרובים ללוח ואצייד אותם בטוש ללוח, והם יתבקשו לכתוב על הלוח (כל אחד בצד של הטבלה הרלוונטי לו)- את העקרונות או המושגים העולים מתוך התשובה שאותה מסבירים חבריהם לקבוצה בקול.
כל צד ישמיע את עיקרי הטענות שלו. על הלוח יירשמו הצדדים והמושגים השונים העולים בדיון (יעיל לחזרה על החומר)ובשלב האחרון יתבקשו התלמידים לכתוב/להסביר בע"פ בקצרה כמה שורות על הדילמה שהם חוו בשיעור.

# data[].attributes.headline
המתח בין יהודים לבין ערבים - לוד

# data[].attributes.subject
המתח בין יהודים לבין ערבים - לוד

# data[].attributes.body
המהומות האלימות, שפרצו במהלך חודש מאי השנה, מצד האוכלוסייה הערבית נגד האוכלוסייה היהודית בעיר לוד, ובמהלכן חלק מבני האוכלוסייה הערבית שרפו, ניתצו השחיתו כל רכוש ציוד וסמל לאומי יהודי, ואף רצחו יהודי חברם לשכונה - דירדרו את מערכות היחסים והאמון בין 2 קבוצות אלה, לשפל חסר תקדים בעיר. ומצב זה הביא למתח קשה בין 2 החברות בעיר.
בבית ספרי, אורט לוד למנהיגות ולמדעים, לומדים 2 האוכלוסיות יחד, ובכיתות מעורבות, הנושא הועלה במהלך השנה, ולפני פרוץ האירועים, ובמסגרת שיעורי אזרחות, בכיתות יא-יב בעיקר וכן בכיתות נמוכות יותר ט-י.
הצפת הנושא מצידי או מצד התלמידים, נועדה לשקף לכולם את מורכבות היחסים ביניהם ומידת החיים המשותפים שהם מרגישים. חשיבות השיח בין התלמידים הערבים והיהודים, לטעמי, אינו יכול להתחיל כאשר קורית התנגשות ביניהם, דוגמת הפרעות, אלא חייב להיות בשיח שוטף עוד בטרם הדברים עלולים להתעורר ולהתלקח. ובכך להגדיל את רמת האמון ביניהם למען חיים משותפים ומכבדים.
צורת השיח - מתקיימת באופן פתוח לחלוטין. כל תלמיד / קבוצת תלמידים מכל צד, מעלה את טיעוניו, בזמנו, בצורה מפורטת ומנומקת. והצד השני נדרש להקשיב ובסיום מתבקש לתת מענה. השיח חייב להיות מכבד, רגוע, מכיל וללא הערות פוגעניות מכל צד.
בסיום השיח - נערך סיכום הדיון בו מועלים תובנות מצד שני הצדדים לקידום היחסים ביניהם והמשך שיח בעתיד. תוך השארת חלון פתוח להצפת דיון באירוע נקודתי בבית הספר או במרחב הציבורי המקומי / ארצי שקורה.

# data[].attributes.headline
כינון ממשלה ציונית בתמיכה של מפלגה ערבית

# data[].attributes.subject
כינון ממשלה ציונית בתמיכה של מפלגה ערבית

# data[].attributes.body
1. לאחר הבחירות האחרונות התברר שמפלגת רעם, שהינה מפלגה ערבית, עשויה להוות מפלגת לשון מאזניים ולהשפיע על הקואליציה שתרכיב ממשלה בישראל. הדילמה שעולה לדיון היא: מידת הלגיטימיות שיש לקואליציה הנתמכת על ידי מפלגיה ערבית, להוביל את מדינת ישראל בהתמודדותה עם האתגרים המדיניים בסביבה הפנימית והחיצונית.
2.  הרצון שלי לקיים דיון בנושא נובע מהעובדה שהנושא מאוד אקטואלי וקשור למספר נושאים בתכנית הלימודים: הכרזת העצמאות, השסע הלאומי, מעמד המיעוטים, עקרונות וזכויות דמוקרטיים ועוד ועוד. דרך קיום דיון פתוח על מקרה אקטואלי מזוויות מבט שונות הקשורות לכל אחד מהנושאים הנלמדים, אפשר להציג את המורכבויות במרקם היחסים בתוך החברה הישראלית וכיצד  ניתן ליישם את החומר התיאורטי על המציאות.
3. דרך לקיום הדיון:
3.א. היחידה תילמד בשיטת הכיתה ההפוכה, התלמידים יתבקשו לקרוא את היחידה הנלמדת ולענות על שאלות מנחות כדי לוודא שהבינו את החומר התיאורטי.
3.ב. בתחילת השיעור אציג את המקרה שתיארתי למעלה ואשאל מי חושב שממשלה כזו לגיטימית ומי חושב שלא. לנמק באמצעות החומר התיאורטי שלמד בבית על יחידת הלימוד. בטרם יתחיל השיח, אבקש דיון מכובד והקשבה לאחרים, גם אם דעתם שונה מאוד מדעת האחרים.
3.ג. אחלק את הכיתה לקבוצות הומוגניות ואתן להם מספר דקות לגבש את דעתם המנומקת והמבוססת על החומר הנלמד.
3.ד. כל קבוצה תציג את דעתה המנומקת.
3.ה. אשאל אם קבוצה מסויימת או בודדים בקבוצה שינו את דעתם בעקבות הדיון, אבקש לנמק מה גרם להם לשנות את דעתם.
3.ו. אבקש מכל תלמיד להציג מקרה אקטואלי חדש ולהציף דילמה אחת לפחות הנובעת מהמקרה ולהגיש לי.