# data[].attributes.body
Käisin koos Annabritga, rattaga ja see aeg ja distants sisaldavad ka muuseumis ringi käimist

# data[].attributes.body
Minu arust oleks Tartu muusika rõõmus ja lõbus. Tartu on täis kultuuri, häid inimesi ja ilusat loodust. See kõik koos teeb inimeste tuju paremaks, paneb meid ka võibolla rohkem liikuma kuna meil nii palju võimalusi selleks. Muusika oleks kindlalt liikuv, rõõmsameelne ja kiire. Kuna Tartu ikka üks kiire linn. See oleks ka kindlalt selline vahelduv vaiksest ja valjust muusikast, mis sümboliseeriksid meie ilusat loodust, häid inimesi, head sööki ja lahedaid festivale. Ma arvan et laul võiks olla selline 3 minutit kuna pole palju vaja et tõsta inimeste tujusid ja et näidata neile kui hea Tartu on. Stiil ma arvan et oleks ikka selline tänapäevane, lõbus ja kaasakutsuv. See laul tuleks välja väga armas ja jutustav kui seda esitaksid meie ilusad koorid mis on meie linna ühed tähtsaimad asjad. Kokkuvõtteks tuleks see laul suurepärane.

# data[].attributes.body
Valisin "Kuidas end ärevuse korral aidata?"

1. Ärevus on meile kaasasündinud normaalne emotsioon mis aitab meil hakkama saada raskete olukordadega elus. Ärevus aitab meid ohtlikes olukordades, nt. kui auto meie poole kihutab siis ärevus paneb sind eest hüppama. Ärevus pole alati ohtlike olukordadega seotud, see võib ka esile tulla kui me näiteks peame kas klassi või muu rahvahulga ees midagi rääkima või esitama. Selline ärevusetunne võib ka tekkida kui meie keha teeb midagi mida me varem tundnud pole või kui see on midagi halba, nt. kui meie süda hakkab puperdama või kõht valutama. Enamasti ärevus tuleb peale kui toimub midagi hirmsat või halba. Ärevus ka aitab meid hirmsate olukordadega.

2. Ärevus on selline imelik asi, see võib panna meid kas põgenema, tarduma või kaitsma. Üks sümptomitest ärevuse juures on südame puperdamine, mis siis paneb meie vereringluse tööle ja suunab vere kohtadesse näiteks siis kätesse kui me peame ennast kaitsma või kiirelt tegutsema, sama on ka jalgadega. Me hakkame ka hingama palju kiiremine, mis soostab meil paremini hingata, ehk rohkem hapniku saamist. Meie pea hakkab ka kiiremini töötama, selleks et me suudaksime paremini keskenduda ja mõelda selgelt. Sellised sümptomid võivad meile tekitada kõhu valu, iiveldus või pearinglust. Ja kui meil tekib ärevusehoog siis see on normaalne, ka see et meil võib hakata iiveldama. See kõik on meile kaassündinud ja see on eluks vajalik.

3. Ärevus on muidugi vajalik meile, aga kui see liiga suureks kasvab võib see minna ohtlikuks. Kui meil tekib ärevushoog ja me sellest aru ei saa ja hakkame mõtle veel halvematele asjadele meie ärevus kasvab ja siis tekib meil paanikahoog. Ärevushäirel on oma korda veel mitmeid versioone kaks kõige tuntumat on siis- paanikahäire ja muretsemishäire. Muretsemishäire paneb meid muretsema, nagu nimi ütleb. Mõnel inimesel siis võib see mure olla väga suur, ta mõtleb oma tervisele, hinnetele/tööle, perele ja lähedastele inimestele koguaeg ja seda siis nimetatakse üldistatud ärevuseks või ka minu jaoks, ülemõtlemiseks. Pikapeale see ülemõtlemine võib sind kahjustama hakata, vahet ei ole kas füüsiliselt või vaimselt, aga vaevama ta sind hakkab. Nüüd sellise ärevushäirega üldiselt saab tegeleda kahte moodi, kõige paremini töötav variant on psühhoteraapia, mis aitab sul õppida oma ärevuse kohta ja kuidas sellega tegeleda. Teine viis on siis ise sellega tegeleda, ja selle kõige tähtsamad 3 faktorid on korralik uni, toit ja liikumine. Kõik need asjad muidugi hoiavad me füüsilist tervist korras aga ka aitavad meil mõelda oma ärevusele paremini ja seda leevendada.

# data[].attributes.body
Tegin seda tööd koos Annabritiga. See oli kaootiline, naljakas, segane ja väga seikluslik. Me eksisime ära, sattusime mitmetesse tupikutesse, ronisime üle suvakate aedade ja natuke vandaliseerisime. Kokkuvõtteks saime tööga hakkama ja saime väga huvitavaid mälestusi :). Lõpptulemus tuli ilus. Mis olevus või loom see on, see tuleb ise välja mõelda.

# data[].attributes.body
Valisin "Kuidas nutiajastul keskenduda?

1. Nutiseadmetel on meie elus väga tähtis koht, need võivad meid aidata ja ka meid kurnata ja meid segada. Nutiseadmed segavad meie keskendumist palju. On inimesi kes on omastanud võime tegeleda asjadega ilma segamata ja on inimesi kes on väga halva keskendumis võimega, selleks olen ka mina. Nutiseadmed on ühed suurimad faktorid meie keskendumises ja selle rikkumises.

2. Nutiseadmed on väga head keskendumise segamise faktorid. Kui sa näiteks sõbraga räägid ja millegi muuga tegelema hakkad ja ei pane enam nii hästi tähele sellele millest ta räägib on väga hästi arusaada ja ausalt öeldes võib see olla väga solvav inimeste suunas. Ma saan aru et vahepeal keskendumine hajub ja selleks on väga palju põhjuseid ja minu arust on nutiseadmed väga head põhjused, ka minul. Me enamasti saame aru et me ei keskendu enam asjale millega me alustasime aga selle juurde naasmine on juba teine lugu. Mõnel on see kerge, mõnel aga raskem.

3. Tähelepanu tagasi toomine algsele tegevusele toimub erinevalt. Kõik sõltub inimesest, tegevusest ehk siis kas see oli iseenesest tekkind või tahtlik, segamis faktorist ja otsusest mille su aju teeb kui sa mõtled naasemisest algsele tegevusele.
Iseenesest tekkind huvi tegemine on loomulik ja kui sul selle ajal tähelepanu hajub, siis selle tagasi saamine on lihtne. Nt. Kui õpetaja küsib midagi siis sa iseenesest vastad ja kui keegi näiteks vahele segab siis muidugi see hajutab tähelepanu, aga kui õpetaja uuesti küsib siis see tähelepanu tagasi saamine on lihtne. Kui aga tegevus on tahtlik on tähelepanu hajutamine kahjuks ikka kerge, kuid selle tagasi saamine võib olla keeruline. Nt. Kui ma hakkan raamatut lugema, mitte omast suurest soovist vaid näiteks õpetaja käsul mis otseselt mind küll lugema ei pane aga annab kindlalt juurde seda tahet seda teha. Kui nüüd näiteks sulle telefonile sõnum tuleks ja sa seda lugema hakkad siis on su tähelepanu juba hajund. Muidugi tahad sa sellele vastata ja võibolla vastadki, igatahes pärast seda pole sul võibolla enam soovi lugeda vaid rääkida inimesega kes sulle kirjutas. Kokkuvõtteks: On erinevaid sorti tähelepanu hajumisi. Tähelepanu taastamine asjale millega algselt tegelesid võib olla nii raske kui ka väga kerge. Sellele võib kaasa aidata soov/vajadus tegevusega tegeleda ja ka sinu ümber olev(ad) asjad/inimesed.

# data[].attributes.body
Valisin “Kuidas leevendada koolistressi?”

1. Stressi võiks igal inimesel olla. Mitte palju ega ka mitte vähe. Stressi omamine on tähtis, kui sul on liiga vähe seda oled sa loid ja väsinud ja motiveerimata, aga kui seda on liiga palju muutud sa pingeliseks ja ei suuda teha midagi kuna sa oled ärevil. Liiga palju stressi võib olla tervisele kahjulik. Liigne stress on ka põhjus unetusele ja söögihäiretele. Koolistressi ühed suurimad faktorid on kindlalt soov olla suurepärane õpilane, tegemata tööde kuhjumine, väsimus ja selle tagajärjed. Kõik need faktorid koguaeg kasvavad ja tekitavad mittevajalikku stressi, millest on raske üle saada.

2. Liigne stress paneb meid halbadesse olukordadesse. Meile tekivad liigse stressiga söömis- ja unehäired, halvad mõtted ja soovid, motivatsiooni puudus, soov olla kas haige voi teha endale haiget. Stress on küll kõigil erinev aga see ei ole kunagi kerge.
Mina ütleks et mul on koolistress:), ja ma olen selle ise endale tekitanud, mitte küll kõike aga osa sellest. Kahjuks. Ja nüüd see on väga raske ja kurnav.

3. Koolistressist üle saamisega aitab kindlasti mõtlemine mis täpselt meid segab ja kuidas me sellega tegeleda saame. Probleeme on igasuguseid, nii et igale probleemile on erinev lahendus. Näiteks kui on probleeme klassikaaslaste või õpetajatega, siis kõige parem oleks nendega rahulikult rääkimine ja probleemide vältimine nendega. Toon veel näiteks ka enda probleemi milleks on kodused probleemid mis on üks raskemaid faktoreid minule. Kodus on hästi palju tarku ja tublisi inimesi kes ootavad minult palju ja kui ma juba C saan või kui üks tegemata töö on tuleb see noomimine ja norimine tagasi. Minu pere sellest vist aru ei saa kuidas nad seda järjest raskemaks teevad minu jaoks, aga ma ei julge ja ei saa ka midagi teha;). Aga lõpuks ma teen kõik ikka ära.
Selline stress on väga kurnav ja sellest üle saada ei ole kohekindlasti kerge aga see tuleb pikapeale. Tuleb ennast kokku võtta, mitte kuulata mida teised ütlevad. Mina pidevalt mõtlen et ma teen seda enda jaoks mitte teiste ja et see on mu jaoks hea, vahepeal ikka tuleb paanika või raskuse tunne aga lõpuks saab korda. Sellisest stressist oleks kõige parem üle saada ikkagi ennast kokku võttes, rahulikult.
Kokkuvõtteks 3. punktile kuidas tegeleda stressiga: Mõtle mis on probleem? Kas seda saab leevendada?
Tuleb kõik rahulikult läbi mõelda. Kui see on tehtud on esimene soovitus oleks et saa palju und, liiguta ennast vähemalt 1h ja tegele rahulikult probleemiga. Kui miski ei tööta võid paluda abi kelleltki keda sa usaldad nagu näiteks sõber, ema või õde. Kõik selline rahulikult võtmine ja stressi leevendamine aitwvad ajapikku.