# data[].attributes.body
Man = 1
Kvinna = 2

Nej = 0
Ja = 1

# data[].attributes.body
Kvantitativ analys
Utifrån vår kvantitativa data har ett resultat framställts. Eftersom man respektive kvinna har kodats med siffran 1 och 2 visar typvärdet att kvinnor är det mest förekommande i denna enkätundersökning, det vill säga ett typvärde på 2. Detta ger oss i sin tur en modalprocent på 60. I den insamlade datan kan även medelåldern i undersökningen beräknas utifrån kvot-/intervallvariabler. I vårt fall hamnade medelåldern på ca 30 år. I enkäten fanns frågan om ledarens roll är betydelsefull för medarbetarna. Utifrån en ordinalskala hade vi därmed ett spridningsmått på 1-5, där 1 stod för inte alls betydelsefull och 5 motsvarade mycket betydelsefull. Medianen beräknades därmed till 4, som i sin tur indikerar på att ledarens roll är betydelsefull. Svaren på frågan “Är ledarskapet viktigt för att du som medarbetare ska kunna uppnå organisationens mål i det dagliga arbetet?” i enkäten är entydigt. Från nominalskalan kan typvärdet 1 urskiljas som kodats till svaret ja och som därmed genererar en modalprocent på 100.

Vår kvantitativa forskningsfråga löd enligt följande “Hur många medarbetare uppfattar att de har blivit motiverade och inspirerade av ledaren för att kunna uppnå organisationens mål?”. Ett annat resultat från enkäten visar att 65 procent har blivit motiverade av sin ledare genom beröm och att bli tilldelade mål. Ytterligare ett resultat från enkäten är att 60 procent har upplevt att de har blivit inspirerade av sin ledare genom utbildning och utveckling. Dessa resultat besvarar vår kvantitativa forskningsfråga och förstärks utifrån de båda artiklarna eftersom de poängterar ledarens betydelse för medarbetarnas motivation och inspiration. Viktigt att ha i åtanke är att alla respondenter inte svarade kring hur de blev motiverade och inspirerade därav finns ett bortfall i resultatet. Av de respondenter som svarade har kategorier gjorts. Dessa kategorier resulterade i de mest förekommande svaren i att bli motiverad och inspirerad. Vilket även innebär att vissa svar inte har tagits med i beräkningen.

# data[].attributes.body
Kvalitativ analys
Med hjälp av den insamlande datan kan ett resultat urskiljas. Vår kvalitativa forskningsfråga löd enligt följande “På vilket sätt kan ledaren motivera och inspirera medarbetarna i förhållande till det dagliga arbetet?”. Ur intervjumaterialet har fyra teman skapats efter kodning kring respondentens uttalanden om hur hen upplever sig bli motiverad och inspirerad. De teman som har framtagits är insikt, feedback, uppmärksammad och förtroende. Dessa teman kan i sin tur kopplas till tidigare forskning. Eftersom att Illeris drivkraftsdimension berör en individs vilja och känsla till att lära och utvecklas så kan några av de nämnda teman förstås. Gemensamt för feedback, uppmärksammad och förtroende är att dessa bidrar till motivation för det dagliga arbetet.

I artikeln “How transformational leadership works during team interactions: A behavioral process analysis” skriven av Lehmann et al. framkommer vikten av att medarbetare ska få komma med nya idéer och lösningar vilket faller under temat att bli uppmärksammad. Ett citat som förklarar innebörden av att bli uppmärksammad är “Det är viktigt att alla känner sig sedda och att alla känner sig rättvist behandlade”. Vidare kan detta kopplas till temat förtroende eftersom det är avgörande för medarbetarnas motivation. En citat som stärker ovanstående mening är “Det är alltid bra om alla vågar prata, för alla har ju bra erfarenheter och bra kunskap och det gäller att ta till vara på dem”. Temat feedback förstärks med hjälp av artikeln “Leader Profiles and Their Effectiveness on Employees’ Outcomes”  skriven av Doucet et al där det förklaras att ledarens uppmuntran är viktig för medarbetarnas motivation. Ett uttalande från respondenten var att ledare ska både vara tydlig, rak och positiv när feedback ska ges, i form av både positiva och negativa aspekter. Lehmann förklarar även att ledaren har en betydelsefull roll för att medarbetarnas inspiration till att nå organisationens mål. För att detta ska vara möjligt behöver ledaren ha en insikt i det dagliga arbetet vilket också är ett av de valda teman, vilket också var något som respondenten påpekade ett flertal gånger under intervjun.

Just temat uppmärksammad var inte förväntat från vår sida utan det var något som växte fram under arbetet med att hitta teman i respondentens uttalanden. I efterhand så känns temat uppmärksammad däremot mer passande eftersom att det har framkommit i vårt resultat att detta är en viktig aspekt för ledaren att ta hänsyn till.

# data[].attributes.body
Vi försöker att stärka reliabiliteten genom att utforma så tydliga frågor och svarsalternativ som möjligt i vår enkät samt intervjuguide. Eftersom detta är en pilotundersökning så testas materialet på ett mindre urval för att se om materialet är hållbart eller om det behöver justeras utifrån validitets och reliabilitets aspekter. Pilotstudien är således en övning och kan användas som hjälp för kommande studier (Djurfeldt et al. 2010). Definitioner på begrepp som används har gjorts för att öka mätningsvaliditet/begreppsvaliditet i den kvantitativa pilotstudien. Detta eftersom att de frågor som vi har formulerat i enkäten ska stämma överens med våra definitioner (Bryman, 2011).

# data[].attributes.body
Den kvalitativa pilotstudien grundas på en intervju vilket gör det svårare att generalisera resultatet eftersom den insamlade datan bygger på subjektiva upplevelser och tolkningar. Den kvantitativa pilotstudien är till en viss del generaliserbar. På grund av att ett bekvämlighetsurval har tillämpats kan resultatet till en viss del generaliseras till ett visst yrke som i detta fallet är butiksbiträden.

# data[].attributes.body
Vi inleder enkäten med att informera respondenterna om att de kommer vara anonyma samt att materialet endast kommer att användas till denna pilotstudie. Vi belyser även respondenterna om deras frivillighet till ett deltagande genom att poängtera att de har möjlighet att avbryta deltagandet både före, under och efter medverkan. Eftersom ett bekvämlighetsurval har tillämpats finns en medvetenhet kring att respondenterna kan känna sig tvingade till ett deltagande. Därmed finns klargörandet i enkätens inledning att deltagandet är frivilligt och anonymt, vilket kan stärka deras inställning till ett deltagande.

Intervjupersonen kommer att få ta del av liknande information om de etiska principerna precis som i enkäten, däremot kommer intervjupersonen att få ta del av denna information innan intervjun ska genomföras. Intervjupersonen kommer att bli känd för oss däremot kommer ingen annan får ta del av detta. I informationen kommer intervjupersonen även att bli tillfrågad om en inspelning får göras under intervjun. Detta eftersom vi vill ta hänsyn till samtyckeskravet och att det inte ska komma som en överraskning ifall intervjupersonen inte tillåter.

# data[].attributes.headline
Justeringar av intervjuguide och enkät samt tillägg av opertionalisering:

# data[].attributes.subject
Justeringar av intervjuguide och enkät samt tillägg av opertionalisering:

# data[].attributes.headline
Urval, reliabilitet, validitet samt etiska principer 

# data[].attributes.subject
Urval, reliabilitet, validitet samt etiska principer 

# data[].attributes.body
Eftersom tidigare kontakter finns tillgängliga inom handelsbranschen så kommer ett bekvämlighetsurval att tillämpas. Bekvämlighetsurval baseras på att personer som finns tillgängliga används av forskarna (Bryman, 2011). Reliabilitet är även en viktig aspekt att beakta eftersom den behandlar tillförlitlighet, det vill säga kommer samma resultat ges om undersökningen genomförs på nytt. Validitet är likaså en viktig aspekt att beakta eftersom validiteten ska innefatta det som forskaren är ute efter att mäta, det vill säga mäter forskaren den som hen verkligen vill mäta? Det är även essentiellt att tänka på om det som mäts är generaliserbart, det vill säga går resultatet att generaliseras till andra grupper och organisationer som inte har deltagit i undersökningen (Bryman, 2011). Eftersom ett bekvämlighetsurval har tillämpas reduceras chanserna för generaliserbarhet, detta för att respondenterna inte har valts ut slumpmässigt. Definition av begreppen görs i syfte att förstärka reliabiliteten och validiteten. Genom att definiera de valda begreppen ges en förklaring kring det berörda forskningsområdet. Både enkäten och intervjuguiden är utformade så att vi berör forskningsområdet samt att andra forskare skulle kunna tillämpa undersökninginstrumenten, på så sätt anses både validiteten och reliabiliteten stärkas.

De etiska principerna som består av: informationskravet, samtyckeskravet, konfidentialitetskravet och nyttjandekravet är likaså essentiella att ta hänsyn till. Informationskravet i samband med undersökningen går ut på att respondenterna måste bli informerade om undersökningen och vad deltagandet innebär. Det ska även finnas en frivillighet från respondenterna till ett deltagande det vill säga samtyckeskravet, eftersom att ett bekvämlighetsurval har används så kan respondenterna känna sig tvingade till ett deltagande. Hänsyn till konfidentialitetskravet har tagits genom att inga namn kommer att nämnas,  däremot kan aldrig full anonymitet utlovas. Den insamlade datan kommer endast att nyttjas i denna undersökning vilket indikerar på att nyttjandekravet har tillämpats (Vetenskapsrådet).

# data[].attributes.body
Undersökningsinstrumentet som kommer att användas till den kvalitativa forskningsfrågan är semistrukturerad intervju. Vi kommer att utgå från en intervjuguide som berör specifika teman däremot kommer respondenten att ges frihet till att utforma sina svar utifrån egna upplevelser. De frågor som är utformade i intervjuguiden behöver inte följas strikt utan kan användas när det passar samt att det finns ett utrymme för följdfrågor (Bryman, 2011).

För att undersöka den kvantitativa forskningsfrågan kommer en enkät att användas som undersökningsinstrument. Den kommer att bygga på en surveyundersökning med fokus på tvärsnittsdesign. Vi är intresserade av att få information från ett urval individer vid en bestämd tidpunkt. Detta för att skapa en uppfattning kring den kvantitativa data som samlats in (Bryman, 2011; Djurfeldt et al. 2010).

# data[].attributes.body
För att förstå innebörden av frågeställningarna kommer begreppen motivation samt inspiration att beskrivas. Motivation handlar om individens vilja och känsla till att lära och utvecklas, vilket kan förstås i förhållande till Knud Illeris drivkraftsdimension. Drivkraftsdimensionen handlar om att mobilisera den mental energi som behövs för lärande, där motivation ingår som en viktig aspekt. Vilja, känsla och motivation utgör därmed tillsammans en drivkraft för lärande (Illeris, 2015). Inspiration är ytterligare ett begrepp som kommer att användas för att få en förståelse för det transformativa ledarskapets betydelse för att nå organisatoriska mål. Med detta begrepp ligger fokus på att cheferna ska försöka kunna påverka medarbetarnas inställning till det dagliga arbetet genom att inspirera och vara ett föredöme. I artikeln “ “Leader Profiles and Their Effectiveness on Employees’ Outcomes” använder de även begreppen inspiration samt motivation i kombination med varandra i samband med att medarbetarna ska nå organisationens mål.

# data[].attributes.body
Hur vanligt är det att ledarens roll är avgörande för att medarbetarna ska kunna uppnå organisationens mål?

# data[].attributes.body
Är en ledares roll betydelsefull för medarbetarnas motivation och inspiration i förhållande till det dagliga arbetet?

# data[].attributes.headline
Avgränsning, formulering och etiska principer 

# data[].attributes.subject
Avgränsning, formulering och etiska principer 

# data[].attributes.body
Eftersom fenomenet ledarskap är omfattande har en medveten avgränsning gjorts till det transformativa ledarskapet inom handelsbranschen. Vilket betyder att forskningsfrågorna har anpassats utefter det transformativa ledarskapets innebörd, det vill säga att motivera och inspirera medarbetare i sitt arbete i förhållande till organisationens mål. De berörda forskningsfrågorna har avgränsats till en mindre butikskedja där endast en medarbetare kommer att intervjuas och 20 stycken enkäter kommer tilldelas. De berörda medarbetarna är i åldern 20-55 år. Det är här betydelsefullt att det finns ett samtycke med den berörda butikskedjan för att ett deltagande ska kunna bli verkligt. Det är inte endast i avgränsningen och i formulering av forskningsfrågorna som det är viktigt att ta hänsyn till de etiska principerna, utan de behövs tillämpas under hela forskningsprocessen.

# data[].attributes.body
Hur många medarbetare uppfattar att de har blivit motiverade och inspirerade av ledaren för att kunna uppnå organisationens mål?

# data[].attributes.body
På vilket sätt kan ledaren motivera och inspirera medarbetarna i förhållande till det dagliga arbetet?

# data[].attributes.body
Det valda forskningsområdet berör ledarskap, en begränsning kommer att göras till transformativt ledarskap på grund av att fenomenet ledarskap är komplext (Sveningsson & Alvesson, 2010). En ytterligare begränsing kommer att göras till medarbetares motivation och inspiration i det dagliga arbetet i förhållande till organisationens mål. I artikeln “How transformational leadership works during team interactions: A behavioral process analysis” skriven av Lehmann et al. (2015) framkommer det att det transformativa ledarskapet ska påverka individers attityder och inställningar till organisationens vision och mål samt att skapa motivation och inspiration hos medarbetarna. Lehmann et al. betonar att transformativt ledarskap kan ha betydelse för att motverka negativa beteenden som kan uppstå hos medarbetarna genom att tillämpa lösningsfokuserad kommunikation i arbetsgrupper. Vilket innebär att det ska finnas utrymme för medarbetarna att komma med nya idéer och lösningar. Artikeln “Leader Profiles and Their Effectiveness on Employees’ Outcomes” skriven av Doucet et al. stärker innebörden i att transformativa ledare ska uppmuntra och motivera medarbetarna. Doucet et al. belyser dock att en och samma individ kan använda sig av flera olika ledarstilar; transformativt, transaktionellt och avvikande ledarskap som i kombinationer resulterar i ledarskapsprofiler (2015). Vilket ytterligare indikerar på ledarskapets komplexitet eftersom det inte finns en entydig ledarskapsstil som fungerar i alla sammanhang.

# data[].attributes.body
Med inriktning på det transformativa ledarskapet