# data[].attributes.body
Borna, Tin
Prvu piramidu zdrave prehrane sastavilo je američko Ministarstvo poljoprivrede 1992. Prva piramida bila je dvodimenzionalna a 2005. joj je dodana 3. dimenzija.
Povrće
Sadrži malo masti i kalorija, kolesterola nema uopće, a izvor je kalija, vlakana, folne kiseline, viramina A, vitamina E, vitamina C i mnogih drugih hranjivih tvari. Preporučene dnevne doze su 2-3 šalice.

Voće

U prporučenim dnevnim količinama od 1,5-2 šalice voće tijelo opskrbljuje nutrijentima važnim za organizam – vitaminima, vlaknima, kalijem, natrijem, klorom, folnom kiselinom i mnogim drugim.

Prehrana bogata voćem i povrćem smanjuje rizik od moždanog udara, kardiovaskularnih bolesti, smanjuje rizik od pojave dijabetesa tipa 2, utječe na prevenciju raka usta, želuca i debelog crijeva.

Žitarice

Mogu biti cjelovite i rafinirane, a preporuka je da polovice žitarica koje konzumirate budu cjelovite žitarice. Važan su izvor vlakana, B vitamina i minerala kao što su željezo, magnezij i selen. Pomažu u smanjenju kolesterola u krvi i umanjuju rizik od srčanih bolesti, a vlakna iz žitarica su važna za pravilnu peristaltiku crijeva.

Mlije

Ovu skupinu čine mliječni proizvodi koji sadrže kalcij, kao što su mlijeko, jogurt, sir i deserti na bazi mlijeka. Uz kalcij u ovoj hrani nalazimo i kalij, vitamin D, proteine i masnoće potreben tijelu za održavanje zdravlja. Dnevno preporučena količina je 3 čaše mlijeka i mliječnih proizvoda dnevno.

Mahunarke su izvrstan izvor biljnih proteina, također sadrže željezo, cink i druge hranjive tvari. Meso koje se preporuča u ishrani je nemasno i krto. Riba, orašasti plodovi, jaja i sjemenke sadrže zdrave masnoće i u ovu ih skupinu svrstavamo upravo radi toga, a vegetarijanci ih koriste kao suplemente mesu. Dnevno porebne količine ove skupine namirnica su  140-170g.

Važno je ne zaboraviti da i masnoće i ulja trebaju našem tijelu da bi obavljalo normale funkcije i bilo zdravo, stoga ih se ne smije izbaciti iz prehrane, ali je potrebno regulirati njihov unos i izabrati masnoće biljnog podrijetla (prvenstveno maslinovo ulje).

# data[].attributes.body
Irena i Darija
Masti i ulja su organski spojevi koja organizmu daje energiju pa možemo reći da su ona naša "goriva".
Sudjeluju u izgradnji staničnih membrana i raznih tkiva i prenose vitamine.
Konzumiranje prevelike količine masti dovodi do pretilosti što narušava čovjekovo zdravlje.
Masti se dijele na masti životinjskog porijekla i masti biljnog podrijetla.
Masti i ulja imaju jednaku energetsku vrijednost
Upotrebljavaju se i u tehničkim svrhama.
U današnjoj prehrani glavni su izvori masti biljna ulja, svinjska mast (posebno u mesnim prerađevinama), maslac te margarin. Obilna prehrana mastima (posebice životinjskima, koje sadrže dosta kolesterola) nije potrebna jer se one u organizmu mogu sintetizirati i iz tvari dobivenih razgradnjom ugljikohidrata i bjelančevina.
Masti i ulja (npr.u orasima) stajanjem na zraku pri višoj temeraturi (ljetno doba) mogu užegnuti. To znači da promjene svoj sastav tj. raspadaju se pod utjecajem mikroorganizama (hidroliziraju) na masne kiseline koje se oksidiraju kisikom iz zraka i pri tome imaju neugodan miris i okus, te promjene boju.
Masti su vrlo bitne za funkcionisanje našeg organizma pa se ne smiju izbaciti. Veoma je bitno posvetiti pažnju pravilnom odabiru masti pri čemu prednost treba dati biljnim uljima zbog sadržaja nezasićenih masnih kiselina za koje je kliničkim studijama utvrđeno da pozitivno djeluju na očuvanje zdravlja kardiovaskularnog sistema.

# data[].attributes.body
Maja i Patricia

Ugljikohidrati pomažu da jedete manje i mršavite više.
-glavni izvori energije

-složeni organski spojevi bogati energijom koji su dobili naziv u 19 st.
stoljeću kada se smatralo da su to spojevi ugljika i vode (hidrati ugljika), molekulske formule Cm(H₂O)n. No, uz ugljik, kisik i vodik, oni mogu sadržavati i druge element dušik i sumpora. Stoga je naziv ugljikohidrati danas zastario i češće se rabi naziv saharidi (šećeri). Ugljikohidrati su sastavni dio prehrambenih namirnica koje svakodnevno unosimo u organizam (voća i povrća, žitarica, riže i krumpira, itd.). Iz njih dobivamo oko 50% ukupne energije unesene hranom, dok ostatak energije dobivamo iz masti i bjelančevina
Namirnice koje sadržavaju ugljikohidrate: žitarica, kruha i tjestenine, no ugljikohidrata ima i u voću, povrću, pa čak i u mlijeku, slasticama i slatkišima
Pogledajmo video o ugljikohidratima:
https://m.youtube.com/watch?v=cqSiSoMwZcM

# data[].attributes.body
Magdalena i Lucija

Pravilna prehrana je ona koja nam tokom cijelog dana osigurava sve za normalno funkcioniranje organizma. Pravilna prehrana ne podrazumijeva odricanja od hrane koju volimo, već podrazumijeva zadovoljenje osnovnih principa pravilne prehrane kao što su  umjerenost, raznolikost i ravnoteža.

Jelovnik kroz 5 osnovnih obroka:
ZAJUTRAK-čaša mlijeka,integralni keks
DORUČAK-čokolino,čokoladni namaz na kruhu
RUČAK-riba,blitva s krumpirom,rajcica i paprika s maslinovim uljem
UŽINA-smoothie od jabuke,banane,cimeta i vode, orašasti plodovi i bobićasto voće
VEČERA-jogurt s pecivom,sirni namaz na kruhu

# data[].attributes.body
Alen i Ivan

Vitamini su esencijalni nutrijenti koje ljudsko tijelo ne može sintetizirati i mora ih uzimati putem hrane.

Vitamini su potrebni kod gotovo svih procesa koji se odvijaju u tijelu.

Bez pomoći vitamina ne bismo mogli probavljati hranu, boriti se protiv infekcija ili proizvoditi nove ćelije.

Pregled najvažnijih vitamina

Vitamin A – za dobar vid, zdravu kožu i plodnost
najbogatiji izvori: kelj, marelica, paradajz, puter…

Vitamin B1 – za dobre živce i energiju
najbogatiji izvori: kvasac, integralni kruh, zrna pšenice, krompir…..

Vitamin B2 – za snagu i rast
najbogatiji izvori: pivski kvasac, kelj, spanać, mleko …

Vitamin B6 – za trudnice i decu
najbogatiji izvori: integralni hleb, sušena sojina klica, mahunarke, paprike…

Vitamin B12 – mikrobi i kobalt za zdravu krv
najbogatiji izvori: teleći bubreg, skuša, morski losos…

Vitamin B7 – čarobnjak za kosu i kožu
najbogatiji izvori: integralni hleb, šampinjoni, kvasac, mleko…

Vitamin C – kiseli unutrašnji telohranitelj
najbogatiji izvori: crne ribizle, paprike, brokoli, kivi, kelj, jagoda, grejpfrut, narandža…

Vitamin D – sunčani vitamin za jake kosti
najbogatiji izvori: riblje ulje, losos…

Vitamin E – borac protiv slobodnih radikala
najbogatiji izvori: avokado, paprika, kelj…

Vitamin K – zacjeljuje rane, koristan je za kosti
najbogatiji izvori: prokelj, keleraba, karfiol, šampinjoni…

Zanimljivosti o vitaminima:

Jedna cigareta uništi 25 - 100 mg vitamina C

Čašica alkoholnog pića može iscrpiti zalihe vitamina B1, B6 i folne kiseline

Uzimanje vitamina i minerala u prevelikim ili nedovoljnim količinama može rezultirati poremećajem osnovnih tjelesnih funkcija.

Mlijeko sa sintetskim vitaminom D, kakvo najviše nalazimo u trgovinama, može dovesti do manjka magnezija u organizmu.

Preradom u bijelo brašno, pšenica gubi gotovo sve svoje vitamine i minerale.

# data[].attributes.body
Antonia i Karla

Bjelančevine su izvor života i zajedničke su svim živim organizmima.

Sudjeluju u izgradnji i zaštiti organizma, ali u slučaju da prehrani izostanu ugljikohidrati i masti mogu poslužiti kao izvor energije.

Gotovo 50 posto zelenog povrća čine bjelančevine, a ako jedeš više povrća, unosiš bjelančevine u paketu za superimunitet i suzbijanje raka

Pročitajte više na: http://zdravakrava.24sata.hr/hrana/prava-istina-o-bjelancevinama-3493#

Osim konzumacije bjelančevina, važno je znati i otkud one potječu. Uzimamo li, na primjer, previše visokokvalitetnih bjelančevina životinjskog porijekla, u kojima ima puno zasićenih masnih kiselina, one se talože u vezivnom tkivu i zglobovima. Pretjerano uzimanje tih bjelančevina remeti zalihe kalcija, šteti bubrezima i jetri, te može kod nekih ljudi izazvati povećanu kiselost i giht. S druge strane, nedovoljna količina kvalitetnih bjelančevina nepovoljno djeluje na imunosni sustav i ubrzava procese starenja.

Jaja
Jaja ne sadrže samo 6 grama proteina po komadu već sadrže šest najvrednijih grama proteina.

Svježi zrnati sir
Jedna šalica sadrži čak 25 grama proteina i 18 posto dnevnog unosa kalcija. Također, bogat je kazeinom, najsporije probavljivim proteinom zbog kojeg nećete biti gladni nekoliko sati.

Piletina
Jedna pileća prsa sadrže 30 grama proteina, a najzdraviji su izvor bjelančevina iz mesa jer sadrže najmanje masti.

Cjelovite žitarice
Sadrže više proteina od složenih ugljikohidrata, a među najboljim izvorom bjelančevina su kvinoja, bulgur i freekeh (pržena zelena pšenica).

Riba
Osim što je izvrstan izvor proteina, bogata je omega-3 masnim kiselinama koje potiču zdravlje srca.

Mahunarke
Bogate su proteinima, ali i vitaminom B. Jedna šalica graška sadrži čak 8 grama proteina. Grčki jogurt Idealan je za doručak ili međuobrok, a sadrži čak 17 grama proteina.

Orašasti plodovi
Poznato je da su bogati dobrim mastima, ali sadrže i proteine koji su prijeko potrebni svakom organizmu.

Lisnato povrće
Kelj, raštika, blitva i drugo lisnato zeleno povrće izuzetno bogato proteinima. Primjerice, 70 kalorija špinata sadrži 10 grama proteina

# data[].attributes.body
Patrik Z i Karlo

Minerali su anorganski kemijski elementi, ima ih 103, a 80 ih nalazimo u našem organizmu.

Glavnina se nalazi u kostima, a čine 4,5% naše mase.

Željezo (Fe)
Željezo je jedan od najvažnijih minerala u ljudskom organizmu. Uravnoteženom prehranom u organizam unosimo 10-30 mg željeza na dan. Prirodni izvori željeza su: jetrica (goveđa, pileća, teleća), tuna, oštrige, soja, bundeva, zob, grašak, kvasac, smokva..

Kalcij (Ca)
Prirodni izvori kalcija su: mlijeko, jogurt, sir, zob, brokula, bademi, špinat, soja, orah, suhe šljive. Pravilnom prehranom unesemo oko 800 mg kalcija na dan.

Magnezij (Mg)
Pravilnom prehranom na dan se unese oko 300 mg magnezija. Prirodni izvori su: soja, kikiriki, lisnato zeleno povrće, sjemenke, orah, banane, zob, avokado, krumpir u ljusci, smeđa riža.

Neki od ostalih su: Cink, Natrij, Kalij, Jod...

# data[].attributes.body
Patrik i Toni

Sve zeleno je zdravo,ali zelena superhrana je još bolja.
1.Pšeniča trava-Normalizira rad štitnjače, stimulira metabolizam, poboljšava probavu i potiče mršavljenje.
2.Ječmena trava-Sok ječmene trave ima anti-virusna svojstva i neutralizira djelovanje toksičnih metala poput žive u krvi..
3.Spirulina-Istraživanja potvrđuju da spirulina pomaže kontrolirati razinu šećera u krvi, tjelesnu težinu i ovisnost o slatkome, zbog čega je hrana broj jedan za dijabetičare i osobe, koje žele smršavjeti.
4.Klorela.-Posebice je poznata zbog svog detoksikacijskog učinka -  naime klorela je najbolji izbor za čišćenje organizma od teških metala i toksina.
Sjemenke
1.Chia sjemenke-Chia sjemenke imaju:

osam puta više omege-3 od lososa

šest puta više kalcija od mlijeka

triput više željeza od špinata

petnaest puta više magnezija od brokule

šest puta više bjelančevina od graha

četiri puta više fosfora od neobranog mlijeka
VOĆE I ORAŠASTI PLODOVI