# data[].attributes.attachment_link.description
VIA pædagogstuderende Sarah Jensen og Lene Jæger fortæller om deres organisation 'Our House', der søger at fremme integration og inklusion i Viborg. De holdte oplæg om 'Our House' til arrangementet 'Ung til Ung' den 21. februar 2017.

# data[].attributes.body
Projekt Trivselsagenter

# data[].attributes.headline
Assens Kommune har samskabt en projekt mellem plejehjem og børnehaven

# data[].attributes.subject
Assens Kommune har samskabt en projekt mellem plejehjem og børnehaven

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Venskaber opstår i mange situationer - på tværs af grænser, arbejdspladser og alder. I Assens Kommune er et fint venskab blomstret mellem en ældre beboer fra boenheden Korsvang og en lille pige fra børnehaven Fuglereden.

De er ikke i familie, men hver gang børnehaven Fuglereden er på besøg, skal den lille pige ned og sige hej til "Bedste". Venskabet ville ikke have fundet sin vej, hvis ikke det var for det mangeårige samarbejde mellem de to institutioner. Et samarbejde, der især har udviklet sig det sidste års tid.

- De ældre kom på besøg en dag, hvor de kom ind og hilste på og inviterede os til at komme på besøg, fortæller Karin Ladefoged, områdeleder i Børnehuset i Assens By, og fortsætter:

- Børnehaven begyndte herefter at komme over på nogle aftalte besøg, hvor vi hyggede og sang sange. Derefter begyndte forholdet at udvikle sig, og vi blev inviteret med til nogle mere specifikke ting. Senest var vi inviteret til fastelavn, men vi går også Luciaoptog til jul og er med til motionsdag.

Sina Moltrup, leder på Korsvang, fortæller, at det var Fuglereden der i sin tid tog initiativet til samarbejdet, da børn er en vigtig del af Eden-filosofien, som Korsvang arbejder efter. Arbejdet med både børn, dyr og planter er et vigtigt led af Korsvangs arbejde og bliver kaldt for "omsorgshjælpere", som bruges til at eliminere ensomhed, kedsomhed og hjælpeløshed på plejehjemmene.

- Det at børnene kommer her på plejehjemmet, gør en kæmpe forskel for de ældre og er med til at hjælpe på både kedsomhed og ensomhed, fastslår Sina og fortsætter: Der sker noget med de ældre, når børnene kommer på besøg. Jeg tror, at det har noget at gøre med, at de kan drage omsorg for de her børn. Vi er jo som mennesker socialt anlagte, og at være i stand til at give noget til andre mennesker er rigtigt vigtigt, og noget der kan blive svært, når vi bliver ældre, og ikke længere kan de samme ting, som vi kunne før.
Et meningsfyldt samarbejde
Samarbejdet mellem en børnehave og et plejehjem kan for nogen virke atypisk, men for de to ledere er det helt naturligt - både fordi de to institutioner er naboer, men også fordi de hver især får skabt værdi for henholdsvis børnene og de ældre. Karin lægger vægt på, hvordan samarbejdet f.eks. giver anledning til nogle samtaler om liv og død i børnehøjde, og på den måde får børnene en vigtig forståelse af livet.

- Det handler samtidig også for mig om at skabe noget værdi og om at udvide børnenes verden. De lærer også noget om, hvad det betyder at være gæst i andres hjem. Vi kommer jo på besøg hos de ældre, og så opfører man sig på en bestemt måde, forklarer Karin.

Sina er enig i, at samarbejdet skaber værdi og siger: Jeg tror, det er rigtig vigtigt, at vi kender livets facetter, selvom man er lille og ny i livet. Det er også meget livsbekræftende at have børnene her. De ældre er selv i deres livs efterår, men at se børnene giver noget håb og glæde og tro på, at det nok skal gå i fremtiden. Samtidig er det også helt fantastisk, når vi kan se ansigterne på de ældre og alle deres erfaringer, og så ved siden af sidder børnene med deres glatte ansigter. Det giver noget værdi, og jeg har dyb respekt for de her små børn, som kommer. De har så meget empati og så meget respekt for de ældre.
Vi er alle en del af noget større...
Både Sina og Karin er glade for samarbejdet, og er enige i, at det er noget alle burde afsætte mere tid til, da det er vigtigt for både de ældre, børnene og personalet.

- Det giver værdi, at vi begge er ansat i kommunen, og at vi er sammen "fra vugge til grav" - livet starter her, og det ender der. Det er et atypisk men samtidig også oplagt samarbejde, fastslår Karin og fortsætter: Jeg synes, at det er dejligt, at vi netop i en travl hverdag afsætter tid og ressourcer til det her fra begge institutioner. Det giver god mening, og det gør os alle sammen klogere på, at vi er en del af noget større, og det synes jeg er vigtigt.
Har vi råd til at lade være?
Sina er enig i vigtigheden af samarbejdet og mener, at der kan gøres endnu mere ud af det. Hvis det kan løftes til et højere niveau, hvor vi kan hjælpe hinanden endnu mere, så ender det med, at vi ikke spørger, om vi har "råd" til at afsætte ressourcer til det, men i stedet om vi har råd til at lade være.

- Det er dejligt, at samarbejdet er opstået og, at vi kan mødes og gøre noget på tværs. Jeg er også sikker på, at det er et samarbejde, som kunne blive endnu bedre. Det er en kliche at sige, men tit er det jo et spørgsmål om tid. Det handler om at sige: "nu vil jeg give mig selv tid til at udvikle på det her samarbejde, fordi jeg tror på det". Jeg tænker også på, hvordan vi i fællesskab kan gøre det bedre. Hvis vi har en samfundsopgave, hvordan kan vi så gå til den på en fælles måde? Hvordan kan vi udvikle det her samarbejde? - og kan vi måske hjælpe hinanden på andre måder også?, afslutter Sina.
FAKTA: Samskabelse og samarbejde på tværs
I Assens Kommune har vi fokus på tværgående samarbejde, det aktive medborgerskab og samskabelsen med borgerne. Rigtig mange engagerede, viljestærke og idérige borgere er med til at styrke det lokale fællesskab og sammenhængskraften i kommunen. Det er en af grundstenene for, at vi som kommune kan skabe nye velfærdsløsninger sammen med borgerne fremfor kun at skabe dem til borgerne.

I det daglige giver samspillet og fællesskabet mellem borgere, virksomheder, politikere og medarbejdere sig til udtryk på mange forskellige måder. Artiklen med Fuglereden og Korsvang er et godt eksempel på, hvordan kommune og borgere sammen kan skabe øget velfærd, ved at indgå i nye relationer. Børnene får vigtig læring, når de besøger de ældre på plejehjemmet, og de ældre oplever glæden ved at få børnene på besøg.

# data[].attributes.attachment_link.title
Et venskab blomstrer mellem børnehave og plejehjem

# data[].attributes.attachment_link.description
Venskaber opstår i mange situationer - på tværs af grænser, arbejdspladser og alder. I Assens Kommune er et fint venskab blomstret mellem en ældre beboer fra boenheden Korsvang og en lille pige fra børnehaven Fuglereden. De er ikke i familie, men hver gang børnehaven Fuglereden er på besøg, skal den lille pige ned og sige hej til "Bedste".

# data[].attributes.headline
* Eksempler på hvordan etablerede samskabelsesprojekter ud (som i ud-gangspunktet ikke nødvendigvis er pædagogiske projekter), men som kan begrundes ud fra pædagogiske perspektiver. 

# data[].attributes.subject
* Eksempler på hvordan etablerede samskabelsesprojekter ud (som i ud-gangspunktet ikke nødvendigvis er pædagogiske projekter), men som kan begrundes ud fra pædagogiske perspektiver. 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
- undervisning og didaktik

Af Bo Uggerholt Lauritzen, Lærer, M.ed. og pædagogisk konsulent, Ungdomsbyen, januar 2011

I en pædagogisk sammenhæng er medborgerskab et ideal. Et dannelsesideal. Ove Korsgaard skelner mellem en formel/juridisk dimension og en subjektiv, identitetsmæssig og psykologisk dimension af begrebet medborgerskab. Et forsøg på at omsætte dette dobbelte begreb om medborgerskab til en beskrivelse af hvad en medborger (ideelt set) er, kunne være følgende:
En medborger er en person, der har og kender sine rettigheder, pligter og ansvar, deltager i og tager (med)ansvar for de fællesskaber, som han/hun er og føler sig som en del af.
Dette dannelsesideal - "Medborgeren" - er et bud på et overordnet mål for en medborgerskabspædagogik.

Pædagogik i betydningen opdragelse og uddannelse - i retning af et dannelsesideal - betjener sig som regel også af læringsmål.

Medborgerskabspædagogik kan siges at have følgende overordnede læringsmål:

At eleverne lærer hvordan nogle sociale og/eller kulturelle udfordringer kan løses "politisk- demokratisk", samt at give dem en forståelse for skolen og samfundet som et fælles rum styret af en række grundlæggende værdier, principper (herunder rettigheder og medansvar) og formål

Medborgerskabsundervisning handler derfor om at stimulere denne læring ved at bidrage til at udbygge og kombinere elevers viden om politiske/demokratiske principper med politiske/demokratiske færdigheder og handling, fx: Saglig argumentation, at sætte sig i den andens sted, at kende sine rettigheder og pligter, at diskutere hvad fællesskabet er og hvad det kan og bør acceptere, at nå til enighed gennem dialog eller afgøre tvister ved afstemning osv.

Medborgerskabsundervisningen forsøger således at tilgodese

1) at eleverne oplever et tilhørsforhold til det politiske samfundsfællesskab (herunder skolen og klassen), som udgangspunkt for overhovedet at tage ansvar for fællesskabet,

2) at eleverne forstår og forholder sig kritisk og konstruktivt til de politiske institutioner (lokale, nationale og globale) og

3) at eleverne kan agere og faktisk agerer politisk-demokratisk med andre mennesker

Centrale kompetencer, som medborgerskabsundervisningen i forlængelse heraf søger at fremme hos eleverne er således, at de

udvikler egne holdninger (ikke nødvendigvis lærerens, skolens, forældrenes m.m.)

udvikler dømmekraft, kritisk sans, og evner at begrunde moralsk, etisk (det man under ét kan kalde politisk dannelse)

udvikler evnen til at være selvstyrende (autonome!) og refleksive

i videst muligt omfang opbygger relevant viden og faglighed (herunder kulturelle kompetencer som læsning, skrivning og grundlæggende naturfaglig viden m.m., der gør eleverne i stand til effektivt at deltage i demokratisk debat, forhandling m.m. på et oplyst grundlag)

lærer at argumentere, forhandle, stille kritiske spørgsmål, have indsigt i samfundets opbygning, styreformer, procedurer m.m. (det man under ét kan kalde politiske kompetencer)

"kender koderne" i forhold til at kunne kommunikere effektivt og passende og udvikler empatiske evner, evne til at skifte perspektiv m.m. (det man under ét kan kalde sociale kompetencer)

Medborgerskabsdidaktik
I forlængelse heraf kan følgende didaktiske model (figur 1 - se nedenfor) anvendes, når pædagogen skal planlægge, gennemføre og evaluere medborgerskabsundervisning:

Det er vigtigt, at alle fire dimensioner (som i praksis er overlappende) adresseres, når medborgerskabsundervisning skal planlægges og gennemføres og siden evalueres.
Medborgerskabsundervisning skal således give mulighed for at eleverne opbygger viden - om fx rettigheder, pligter og medansvar ( vidensdimensionen), at eleverne får lejlighed til at reflektere over "hvem de er" i forhold til de dilemmaer og udfordringer undervisningen stiller dem overfor ( identitets-/holdningsdimensionen), at undervisningen/læringen medtænker elevernes medbestemmelse og tryghed - både for at sikre maksimal meningsfuldhed for eleverne og for at sikre at eleverne ikke føler at undervisningen er fx nedværdigende eller på anden vis ekskluderende ( inklusionsdimensionen) og sidst, men ikke mindst, at undervisningen træner eleverne i medborgerskabsfærdigheder; argumentation, mobilisering, forhandling m.m. ( kompetence-/handlingsdimensionen)

Følgende type af didaktiske spørgsmål kan stilles ud fra modellens logik og tjene som rettesnor både i planlægnings-, gennemførelses- og evalueringsfasen:

I hvilket omfang giver den planlagte undervisning adgang til central medborgerskabsfaglig viden (om centrale demokratiske værdier, principper, rettigheder, pligter/ansvar, samfundets opbygning, beslutningsprocedurer m.m.)?

I hvilket omfang får eleverne mulighed for at reflektere over deres identitet i forhold til de udfordringer og dilemmaer undervisningen adresserer?

I hvilket omfang er kravet om medbestemmelse og tryghed i undervisningen tilgodeset?

I hvilket omfang giver undervisningen eleverne forudsætninger for og mulighed for at deltage aktivt i at lave positive forandringer? M.m.
Figur 1. Planlægnings- og evalueringsmodel til undervisning i, om og med medborgerskab

Vidensdimension
Viden om:
-rettigheder og pligter
-demokrati
-diskrimination
-civilsamfundet m.m.
2. Identitetsdimension Refleksion over: -identitet
-tilhørsforhold
-værdier
-etik m.m.

3. Inklusiv dimension Læringsmiljøet som ramme om inklusion:

Sikkerhed og tryghed: socialt, psykologisk og fysisk

Medbestemmelse, medejerskab, mening

4. Kompetence dimension Færdigheder i:

Aktiv deltagelse og medbestemmelse

Mulighed for at udvikle færdigheder i medborgerskab og opøve handlekompetence som aktiv medborger: Det politiske spil, den politiske omgangsform, forhandling, forståelse for love og reglers betydning.

Teksten er en sammenfattet version af et oprindeligt dokument forfattet til brug for det pædagogiske personale på Stevnsgades/Guldberg Skole i forbindelse med udviklingen af Projekt Medborgerskabsuddannelse (se http://medborger.net/ressourcer/undersogelsesrapport.html )og er i øvrigt dybt inspireret af:

Korsgaard, O. (red.), Medborgerskab - nyt dannelsesideal?, RPF (2007)
Osler, A., i Learning for Democratic Citizenship, DPU (2001)
Andersson, M. og Hansbøl, G., Dannelse til demokratisk medborgerskab, Efterskoleforeningens Forlag (2006)

# data[].attributes.attachment_link.description
undervisning og didaktik Af Bo Uggerholt Lauritzen, Lærer, M.ed. og pædagogisk konsulent, Ungdomsbyen, januar 2011 I en pædagogisk sammenhæng er medborgerskab et ideal. Et dannelsesideal. Ove Korsgaard skelner mellem en formel/juridisk dimension og en subjektiv, identitetsmæssig og psykologisk dimension af begrebet medborgerskab.

# data[].attributes.headline
Eksempler på hvordan arbejder man med (eller har erfaring med) emnet i det institutionelle liv eller i andre pædagogiske sammenhænge? 

# data[].attributes.subject
Eksempler på hvordan arbejder man med (eller har erfaring med) emnet i det institutionelle liv eller i andre pædagogiske sammenhænge? 

# data[].attributes.headline
Eksempler på, hvad man allerede har af erfaringer med samskabelse og medborgerskab i pædagogisk regi. 

# data[].attributes.subject
Eksempler på, hvad man allerede har af erfaringer med samskabelse og medborgerskab i pædagogisk regi. 