# data[].attributes.attachment_link.readable_text
צדק Jupiter

צדק, צולם על ידי טלסקופ החלל ג'יימס וב, אוגוסט 2022

כוכב האם

כוכב אם

השמש

מידע כללי

סוג

כוכב לכת

קטגוריה

ענק גזים

מיקום

מערכת השמש התיכונה

תאריך גילוי

מימי קדם

על שם

יופיטר

מאפיינים מסלוליים

מרחק ממוצע מהשמש

778,340,821 ק"מ
(5.203,363,01 AU)

אפואפסיד

816,081,455 ק"מ
(5.455,167,59 AU)

פריאפסיד

740,742,598 ק"מ
(4.951,558,43 AU)

ציר חצי-ראשי

5.20336301 יחידה אסטרונומית, 778,112,020 קילומטר

זמן הקפה

11.862 שנים
4,332.589 ימים

מהירות מסלולית

‑ ממוצעת

13.0697 ק"מ/ שנייה

‑ מקסימלית

13.712 ק"מ/ שנייה

‑ מינימלית

12.446 ק"מ/ שנייה

מספר ירחים

92[1][2]

מאפיינים פיזיים

רדיוס קו משווה

71,492 ק"מ

ממדים

142,984 קילומטר

שטח פנים

‎6.41×10 ¹⁰‎ קמ"ר

מסה

‎1.899×10 ²⁷‎ ק"ג

תאוצת הכובד בקו המשווה

2.528 ג'י
24.79 מטר/ שנייה 2

זמן סיבוב עצמי

9 שעות 55 דקות ו־30 שניות
0.4135416667 ימים

מהירות סיבוב עצמי

12.6 ק"מ/ שנייה (בקו המשווה)

בהירות נראית

−1.6

בהירות מוחלטת

−9.4

מהירות מילוט

59.54 ק"מ/ שנייה

טמפרטורה מינימלית

−163° C
110 K

טמפרטורה ממוצעת

−121° C
152 K

מאפייני אטמוספירה

לחץ אטמוספירי

בגובה שכבות העננים 20-200 קילו פסקל

אדי מים

0.1%

צילום אנימציה של כוכב הלכת צדק שצולם על ידי הגשושית וויאג'ר 1. התמונות המרכיבות את האנימציה צולמו אחת ליממה של כוכב הלכת, בין ה־6 בינואר עד ה־3 בפברואר 1979

צֶדֶק (בלועזית: Jupiter, יופיטר) הוא כוכב הלכת החמישי במרחקו מ השמש, וכוכב הלכת הגדול ביותר ב מערכת השמש. צדק הוא ענק גזים ומרבית מסתו היא מימן ו הליום. בדומה לכוכבי לכת גזיים אחרים במערכת השמש, לצדק יש מערכת טבעות ו מערכת ירחים.

צדק מוכר לאנושות לאורך כל ה היסטוריה של האסטרונומיה. הוא נראה בקלות ב עין בלתי מזוינת בתצפית מ כדור הארץ, והוא גרם השמים השלישי בבהירותו הנראית בשמי הלילה, אחרי הירח ו נוגה.

אפיפניוס כתב בפנריון שה פרושים קראו לכוכב זה "כוכב בַּעַל" על שם האל הכנעני בַּעַל שהיוונים והרומאים ראו כ מקביל לזאוס ויופיטר.

היוונים ואחריהם גם הרומאים, קשרו את שמו של הכוכב לשם האל הראשי שבמיתולוגיות שלהם, זאוס ו יופיטר בהתאמה, מלכי האלים שהיו ממונים גם על החוק ועל הצדק.

מחבר הספר "ספר היוחסין", מזכיר את "מלכות ג'ופיטר". שם הסביר את הקשר בין יופיטר לצדק: "גופיטר השני שנת ג' תמ"ח ונצח למלך אחד שהיה אוכל בשר אדם ועל שעשה זה הטוב שהרג מלך רשע נקרא גופיטר על שם צדק".

שמו של כוכב הלכת צדק מופיע לאורך ולרוחב ספרות חז"ל, וכן כמובא ב תלמוד הבבלי.

מקובל לקשר את צדק ל יום חמישי. ב לטינית נקרא היום "דיאס יוביס" (Dies Iovis; יוביס הוא שם אחר לאל יופיטר) ומכאן שמו בחלק מלשונות אירופה: ב צרפתית Jeudi, ב ספרדית Jueves וב איטלקית Giovedì.

קוטרו של צדק 142,984 ק"מ (בקו המשווה) וצפיפותו הממוצעת היא 1.33 גרם לסמ"ק. מסתו של צדק גדולה כמעט פי 2.5 ממסתם של כל שאר כוכבי הלכת במערכת השמש יחדיו. הוא מסיבי יותר מ כדור הארץ פי 318, קוטרו גדול פי 11 מזה של כדור הארץ ונפחו גדול פי 1,300 מנפח כדור הארץ. אף על פי שצדק מרשים בגודלו, נתגלו כוכבי לכת מחוץ למערכת השמש להם מסות גדולות משמעותית.

לצדק קצב הסיבוב המהיר ביותר בין כוכבי הלכת במערכת השמש. זמן הסיבוב העצמי (אורך היממה) שלו הוא 9 שעות, 55 דקות ו־30 שניות בלבד. כתוצאה מכך, רדיוסו גדול יותר באזור קו המשווה וצורתו פחוסה; קל לראות זאת כשצופים בו בטלסקופ. אחד המאפיינים הבולטים בצדק הוא הכתם האדום הגדול, סערה שגדולה מכדור הארץ. כוכב הלכת מכוסה שכבת עננים באופן תמידי.

את צדק ניתן לחלק לשלושה חלקים עיקריים: הליבה, החלק הפנימי והחלק החיצוני. משערים שהליבה מכילה ניקל ו ברזל, רדיוסה 10,000 ק"מ ומעליה מצויה שכבת מימן במצב של נוזל מתכתי. החלק שמעל ליבת המימן המתכתי הוא החלק הגזי של צדק ואנו רואים את חלקו החיצוני. על פני צדק נראות חגורות עננים כהות וכתם אדום גדול. צדק משלים הקפה סביב השמש אחת ל־11.86 שנה במהירות ממוצעת של 13.06 ק"מ לשנייה. צדק מוקף בטבעות והטבעת העיקרית מצויה במרחק של 1.72 עד 1.81 רדיוסי צדק והיא מכילה בעיקר חלקיקי אבק הקטנים ממ"מ.

מדענים משערים שלצדק יש ליבה סלעית, וקטנה יחסית, אך זה מעולם לא הוכח, הליבה מוקפת על ידי מימן מוצק, המוקף על ידי מימן נוזלי שמוקף במימן גזי. אין גבול או שטח פנים ברור בין פזות שונות אלו של מימן. צדק מורכב בעיקר ממימן (כ־90% ממספר האטומים שהם כ־75% מהמסה) ומ הליום (כ־10% ממספר האטומים שהם כ־25% מהמסה).

פרטים של האטמוספירה של צדק כפי שצולמו על ידי וויאג'ר 1

האטמוספירה של צדק מהווה אחוז מהמסה הכוללת שלו, להשוואה האטמוספירה של כדור הארץ מהווה פחות ממליונית ממסת כדור הארץ. האטמוספירה מורכבת בעיקר מ מימן (כ־90%) ומ הליום (כ־10%). האטמוספירה מורכבת גם מכמויות מזעריות של מתאן, אדי מים, אמוניה וחומרים נוספים. היא מורכבת גם מכמויות זעומות של פחמן, אתאן, מימן גופרתי, ניאון, חמצן, פוספין ו גפרית. השכבה החיצונית של האטמוספירה מכילה גבישים של אמוניה קפואה.

השכבה החיצונית של האטמוספירה, שעובייה 3,000 קילומטר, מורכבת מחגורות מתחלפות של זרמי סילון, כשכל חגורה נעה בכיוון מנוגד לשכנותיה. הרכב השכבה שמתחת לשכבה החיצונית אינו ידוע, אך רוחות הסילון אינן קיימות בו והוא שומר על טופוגרפיה קבועה, כך שייתכן ומדובר בשכבה מוצקה או נוזל שגובהו נקבע על פי עצמת שדה הכבידה המקומי.

ערך מורחב - טבעות צדק

לצדק מספר טבעות פלנטריות שנוצרו מחלקיקי אבק. חלקיקי אבק אלה הם תוצאה של פגיעות מטאוריטים בירחיו. הטבעת העיקרית עשויה מאבק הירחים אדרסטאה ו מטיס. שתי טבעות מקיפות את הטבעת העיקרית; טבעות אלו נוצרו על ידי פגיעות בשניים מ ירחיו של צדק - תבה ו אמלת'אה. נוסף לכך יש טבעת חיצונית רחוקה יותר ודלילה מאוד המקיפה את צדק במהופך.

ערך מורחב - ירחי צדק

ארבעת הירחים הגליליאניים של צדק בתמונה המראה את גודלם ביחס לצדק

ארבעת הירחים הגדולים נקראים הירחים הגליליאניים (משום שהראשון שגילה אותם היה גלילאו גליליי, בעת שצפה בשנת 1610 בטלסקופ לעבר צדק) הם מקיפים את צדק במישור המקביל, כמעט, למישור קו המשווה של צדק ומסלוליהם כמעט מעגליים:

גנימד, הירח הגדול ביותר במערכת השמש, מרוחק כמיליון ק"מ מצדק, קוטרו כ־5,300 ק"מ.

קליסטו מרוחק כשני מיליון ק"מ מצדק, נחשב כירח בעל פני השטח העתיקים ביותר במערכת השמש, קוטרו כ־4,800 ק"מ.

איו מרוחק כ־420,000 ק"מ מצדק, קוטרו כ־3,600 ק"מ, פעיל מבחינה געשית.

אירופה מרוחק כ־670,000 ק"מ מצדק, קוטרו כ־3,100 ק"מ (כמו זה של ירח כדור הארץ).

קבוצת הירחים הקרובים לצדק (עד 250,000 ק"מ מצדק), מקיפים את צדק במישור המקביל, כמעט, למישור קו המשווה של צדק ומסלוליהם כמעט מעגליים. מונה בין היתר את:

ירחי הקבוצה המרוחקת יותר (עד 10 מיליון ק"מ מצדק), מקיפים את צדק ב כיוון השעון - בניגוד לכיוון שבו מקיפים אותו יתר ירחיו, במסלולים אקסנטריים שונים הנטויים בזווית של 153 מעלות בממוצע, יחסית למישור המשווה של צדק. מונה בין היתר את:

הקבוצה המרוחקת ביותר מצדק כוללת ירחים המקיפים את צדק במישור הנטוי בזווית של 28 מעלות, בממוצע, יחסית לקו המשווה של צדק. הקבוצה מונה בין היתר את:

אזור פגיעת (כתם כהה) אחד משברי השביט שומייקר-לוי 9 בצדק

ערך מורחב - שומייקר-לוי 9

תמונה זו צולמה על ידי וויאג'ר 1 ב־24 בינואר 1979, כאשר הייתה במרחק של למעלה מ־40 מיליון ק"מ

צדק היה ידוע מאז העת העתיקה ונראה גם לעין בלתי מזוינת ב שמי הלילה. ב־1610 גילה גלילאו גליליי את ארבעת הירחים הגדולים ביותר של צדק באמצעות טלסקופ.

מספר גשושיות מחקר חקרו את צדק:

צדק, כפי שצולם על ידי הגשושית ג'ונו, 12 בפברואר 2019

וויאג'ר 1 חלפה ליד צדק במרץ 1979 ולאחריה ביולי אותה שנה חלפה וויאג'ר 2. גשושיות אלו שיפרו את ההבנה על הירחים הגליליאנים וגילו את טבעותיו של צדק. גשושיות אלו גם סיפקו לראשונה צילומי תקריב של אטמוספירת צדק.

הגשושית הראשונה שהקיפה את צדק הייתה גלילאו, שנכנסה למסלול סביב צדק ב־ 7 בדצמבר 1995. היא הקיפה את כוכב הלכת במשך למעלה משבע שנים וחלפה לצד הירחים הגליליאניים ו אמלת'אה. ביולי 1995 שחררה גלילאו גשושית שנכנסה לאטמוספירה של צדק ב־7 בדצמבר 1995. הגשושית צנחה 150 ק"מ באטמוספירה ואספה מידע במשך 58 דקות, לפני שנהרסה על ידי הלחץ הרב בו הייתה נתונה. הגשושית גלילאו זכתה לגורל דומה כאשר כוונה לתוך כוכב הלכת ב־ 21 בספטמבר 2003 ובמהירות של למעלה מ־50 ק"מ לשנייה.

בשנת 2000 חלפה לצד צדק הגשושית קאסיני, שהייתה בדרכה ל שבתאי, וסיפקה מספר תמונות שלו ברזולוציה גבוהה. בשנת 2007 הגשושית ניו הורייזונס חלפה בקרבת צדק בדרכה אל כוכב הלכת הננסי פלוטו.

ב־4 ביולי 2016 הגשושית ג'ונו נכנסה למסלול סביב צדק במשימה שנועדה לחקור רמזים לאופן בו צדק נוצר, לחקור את ההרכב הפנימי שלו ולברר אם באמת יש לו ליבה מוצקת וסלעית וכן את ה שדה המגנטי שלו ומקורותיו. ג'ונו צפויה לסיים את משימתה בספטמבר 2025 ולבצע התרסקות מבוקרת אל תוך צדק.

אשכול כתבות על צדק, באתר "הידען"

אפימרידים של צדק, כולל זמני זריחה ושקיעה מישראל

אפימרידים של ירחי צדק

התכסויות, ליקויים ומעברים של ירחי צדק על/מאחורי צדק

הערך "צדק", באתר אסטרופדיה

צמ"ד אונליין - מאגר מדע: מערכת השמש - צדק סרטון עם הסברים.

יוניברס טודיי, ‏שני ירחים חדשים לצדק, באתר "הידען", 11 בפברואר 2012

חיים מזר, ‏צדק - ממצאים מהשנים האחרונות, באתר "הידען", 18 באפריל 2015

עידו אפרתי, ארבעה מחקרים מסירים את שכבת אי־הוודאות מכוכב צדק, באתר הארץ, 7 במרץ 2018

עודד כרמלי, נאס"א פתרה את תעלומת הברקים בצדק, באתר סוכנות החלל הישראלית, יוני 2018

עודד כרמלי, 12 ירחים חדשים התגלו סביב צדק - אחד מהם מוזר למדי, באתר סוכנות החלל הישראלית, יולי 2018

כך נראה צדק מתחת למעבה העננים, באתר סוכנות החלל הישראלית, 7 במרץ 2018

הניו יורק טיימס, מה מסתתר מתחת לעננים של צדק?, באתר הארץ, 21 ביוני 2021

יונתן קפשוק, הסוד של סופות הציקלון של צדק נחשף, באתר N12, יולי 2021

איתי נבו, מכון דוידסון לחינוך מדעי, סערת הרוחות של צדק, באתר ynet, 28 באוקטובר 2021

נאס"א פרסמה תמונות חדשות של צדק, באתר הארץ, 22 באוגוסט 2022

צדק, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

השוואת גדלים בין גרמי שמים (בכל תמונה משמאל לימין):
1. כוכב חמה < מאדים < נוגה < כדור הארץ
2. כדור הארץ < נפטון < אורנוס < שבתאי < צדק
3. צדק < פרוקסימה קנטאורי < השמש < סיריוס
4. סיריוס < פולוקס < ארקטורוס < אלדברן
5. אלדברן < ריג'ל < אנטארס < ביטלג'וז
6. ביטלג'וז < VY בכלב גדול < NML בברבור < UY במגן

# data[].attributes.attachment_link.title
צדק (כוכב לכת) - ויקיפדיה

# data[].attributes.attachment_link.description
צדק Jupiter כוכב האם כוכב אם השמש מידע כללי סוג כוכב לכת קטגוריה ענק גזים מיקום מערכת השמש התיכונה תאריך גילוי מימי קדם על שם יופיטר מאפיינים מסלוליים מרחק ממוצע מהשמש 778,340,821 ק"מ (5.203,363,01 AU) אפואפסיד 816,081,455 ק"מ (5.455,167,59 AU) פריאפסיד 740,742,598 ק"מ (4.951,558,43 AU) ציר חצי-ראשי 5.20336301 יחידה אסטרונומית,