# data[].attributes.body
oli eesti kirjanik ja teatrilavastaja.
Üks kultuuritegelastest, kes 40 kirjale alla kirjutas.
Ta on saanud enda mitmete novellide, näidendite, lavastuste eest mitu tunnustust.
Undi lavastused olid modernisimihõngulised- temale ainuomast lavastuslikku käekirja on nimetatud Undi teatriks.

# data[].attributes.body
on on eesti näitleja, teatri- ja filmilavastaja.
Alates 1992. aastast on ta Tallinna Linnateatri peanäitejuht. Tänu temale on teatrist saanud üks Eesti mainekamaid.
Lisaks lavastajatööle on ta režisöörina teinud filme ning ka näidelnud.

# data[].attributes.body
1890. aastal asutas Andres Pert Estonia Seltsi. Algusaegadel koosnes repertuaar melodraamadest ning laulumängudest.
1897 sai selts uue esimehe, Aleksander Tamme, kes hakkas tegelema rahva silmaringi laiendamisega ning haridustaseme tõstmisega.
1901. aastal ehitati üürimaja juurde 500- kohaline teatrisaal.
pärast seda oli Estonial õnne, sest seltsiga liitusid andekad asjaarmastajad ja repertuaari jõudis realistlik draama.

# data[].attributes.body
Pärast taasiseseisvumist säilis küll nõukogudeaegne teatrisüsteem, aga oli rohkem vabadust. Seetõttu sündis palju uusi teatritruppe (VAT, Von Krahl, Theatrum). Uued väiketeatrid leidsid oma stiili, orienteerudes kindlamale publikule.
Paljud näitlejad hakkasid vabakutselisteks ning teatritessse kutsuti külalisnäitlejaid.
Oli ka liikuvamaid lavastajaid, kelle töö ei piirdunud ainult koduteatriga.

# data[].attributes.body
Esimene eesti keelne näitemäng toimus 1870. aastal 24. juunil ja see oli Lydia Koidula kirjutatud.
I etenduse nimi oli "Saaremaa onupoeg".
II etenduse nimi oli "Maret ja Miina ehk kosjakesed".
III etenduse nimi oli "Säärane mulk ehk Sada vakka tangusoola".
Nende kolme etendusega Koidula teater piirdus.

# data[].attributes.body
Lavastuse muusikaline kujundaja vastutab muusika ja helikujunuse pärast, mis lavastusse sobib või ei sobi. Muusikaline kujundaja teeb etenduse muusikalise kujunuse valmis, aga ta ei ole see, kes nuppu vajutab ja heli kõvemaks keerab

Riina Roose

# data[].attributes.body
Dramaturg on teatri juures tegutsev kirjandusnõunik, kes soovitab lavastamiseks näidendeid ja mõnikord kohandab proosateoseid dramatiseeringuteks. Draamaturg peab draamakirjandust väga hästi tundma.

Eduard Vilde

# data[].attributes.body
Teatrikunstnik ehk stsenograaf on teatritegija, kelle jaoks teater ei alga ega lõpe kavandite ja maketi vormistamisega vastavalt lavastaja näpunäidetele, vaid kes on lavastuse kaasautor ja looja, kelle puhul piir lavastaja ja kunstniku vahel on haihtumas.

Georg Sander

# data[].attributes.body
Näitleja  on loovisik, kes esineb teatris, kaamera või mikrofoni ees. Näitleja kehastab erinevaid tegelasi ja jutustab seeläbi lugu.
Näitleja ja lavastaja peavad tegema koostööd, et hea ja usutav tegelane lavale viia.
"Näitleja on inimene, kes teeskleb kedagi teist."- Nicholas Meyer

Ita Ever

# data[].attributes.body
Lavastaja on inimene, kes on teatrilavastuse valmistamise,  kunstiline või üldjuht.
„Näitejuht-lavastaja on see, kes loob kirjaniku poolt kirjutatud näidendi põhjal lavastusplaani ja kelle organiseerimisel ja kunstilisel juhtimisel valmib näitlejate loomingust ja kõikidest teistest teatrikunsti koostisosadest kindlailmeline kunstiline tervik – etendus." - Andres Särev

Hendrik Toompere

# data[].attributes.body
Kirjandus ja teater on alati käsikäes käinud. Et teosest teha draama, tuleb see kõigepealt dramatiseeringuks ümber kirjutada. Seda on aga keeruline teha, sest:
- draamas on ajalis-ruumilised suhted komplitseeritud
- draamas puudub jutustaja

Dramatiseeringule vastab filmikunstis stsenaarium.

# data[].attributes.body
Muusikateatri alaliigid on: ooper, operett, muusikal.
Ooper on tavaliselt dramaatiline ja seal lauldakse kogu etenduse vältel.
Operett on koomilise sisuga, kus on palju tantsunumbreid ning vahel ka kõne.
Muusikal on kõige tänapäevasem, kus võdsel kohal laul, tants ja kõne.

Pilt oopeist "Carmen"

# data[].attributes.body
Dramaatikal on palju erinevaid žanre, põhilisemad neist on:  tragöödia, komöödia ja draama.
On ka ajalooliseid põhižanre nagu näiteks liturgiline draama, müsteerium, moralitee, miraakel, commedia dell'arte.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lastetuba. Teatrikuu - komöödia ja tragöödia

# data[].attributes.attachment_link.description
Uploaded by ETV Lastesaated on 2015-06-22.

# data[].attributes.body
Draamas liigub aeg teisiti kui meie päris maailmas.
Näidendit lugedes ei kirjeldata ruumi vaid sellele vihjatakse remarkides.
Draamateosetes on: poeetiline aeg ja reaalne aeg ning reaalne koht ja fiktsionaalne koht.

# data[].attributes.body
Näidendi tegevust viivad edasi tegelased. Tegelaskonda kuuluvad kõik tegelased.