# data[].attributes.body
Hübriidhaab
Sander Roosipuu

Hübriidhaab (Populus × wettsteinii Hämet-Ahti ehk Populus tremula × Populus tremuloides Michx.) on hariliku haava (Populus tremula L.) ja Põhja-Ameerikast pärit ameerika haava (Populus tremuloides Michx.) looduslikul ristumisel või ristamisel saadud puuvorm. Mõlemad vanemliigid kuuluvad pajuliste sugukonda, paplite perekonda, sektsiooni Populus.
Esimesena kirjeldas hübriidhaaba Austria taimearetaja Wolfgang von Wettstein 1920ndate alguses Saksamaal, Münchebergi taimearetusjaamas.[1]
Riigid, kus hübriidhaava uurimise, paljundamise ja kasvatamisega on aktiivselt tegeletud: Soome, Rootsi, Saksamaa, Norra, Taani, Poola, Läti, Leedu, Austria, Eesti, Kanada ja USA. Eestis kui võõrliik.

# data[].attributes.body
Agris Tamjärv.

Hariliku kuuse levila on üsna suur. Ta kasvab Euroopa põhja-, kesk- ja idaosas. Levila ulatub põhjas igikeltsa piirini, lõunas Põhja-Kreekani ning läänes Keskmassiivini Prantsusmaal. Idapiiri on raske määratleda, kuna harilik kuusk annab hübriide siberi kuusega. Siberi kuuske peavad paljud botaanikud aga hariliku kuuse alamliigiks.

Harilik kuusk on Eesti ainus looduslik kuuseliik ning leviku järgi männi ja kase järel kolmas puuliik meie metsades. Kuusk talub varju ja endale soodsa pinnasega kasvukohtades tõrjub ta välja teisi puuliike.

Harilik kuusk elab soodsates tingimustes kuni 250, harva 400–500 aasta vanuseks.
Kuusk kasvab tavaliselt kuni 30, soodsates tingimustes 50–60 m kõrguseks

# data[].attributes.body
Kask (Betula) kaseliste sugukonda kuuluv mitmeaastaste heitlehiste lehtpuude perekond. Oras rohetab, kask kolletab Arukask võib talvel muutuda "vaevakaseks" Rahvapärane nimetus: kõiv. Kased on lehtpuud, neid on maailmas vähemalt 30 liiki. Kasepuu mets on kaasik. Eesliitena kasutatakse sõna kask nt seente nimedes. Eestis kasvab neli pärismaist kaseliiki: arukask sookask madal kask vaevakask Arukase loodusliku vormina kasvab Eestis ka karjala kask. Saunas viheldakse kasevihaga.

# data[].attributes.body
https://padlet.com/tanelnoot/uw2nnzwopnyy

# data[].attributes.body
See puu kasvab kõikjal Euroopas ja peaaegu kogu Aasias, ka Põhja-Aafrikas. Eestis sage. Kasvab peamiselt salu- ja lodumetsades, aga ka teiste metsakoosluste servadel.  Kliima suhtes on vähenõudlik, täiesti külmakindel. Valgusnõudlik, mistõttu laasub kergesti. Eesti kõrgeim esindaja (40,8 m, diameeter 53 cm) kasvab Järvseljal. Noorelt on tüvi rohekas või hallikas, vanemalt tumehall. Tüvi sirge, silinderjas, läbimõõt kuni 1m, oksi vähe, kuid need on tugevad ja palju harunenud. Sander Sööt

# data[].attributes.body
Kadakas on ainuke küpressiliste sugukonda kuuluv taimeperekond, mis on esindatud ka meie looduses hariliku kadaka näol. Maailmas kasvab kokku umbes 60 kadakaliiki, mis on levinud laialt üle kogu Põhjapoolkera arktikast kuni troopilise Aafrikani, Ameerika mandri keskosas aga ainult mägedes. Kadakate kasvukuju ja suurus võivad olla liigiti äärmiselt erinevad: leidub kääbik-roomavaid, madalaid või kõrgeid põõsaid ja ka suuri puid. Kadakate okastik on samuti liigiti väga erinev: on pikaokkalisi ja soomusjate okastega liike, okkad võivad olla hallid, sinised või rohelised. Sortide- ja vormide okkad aga isegi kollased, violetsed või kirjud.

# data[].attributes.body
Nende puuliiki perekonda kuulub 30-40 liiki.  Kasvavad põhjapoolkera parasvöötmes. Kõike rohkem liike kasvab Ida-Aasias, eriti Hiinas. Euroopas kasvab üksnes kaks liiki Põhja-Ameerika idaosas üks.
Puul kasvavad nii emas- kui ka isasõied. kuid ühel oksal on kõik õied samast soost
Puude perekond kuulub kaseliste sugukonda.

# data[].attributes.body
https://padlet.com/mikk259/r4jyby92ze1a

# data[].attributes.body
Rauno Sõster

# data[].attributes.body
Kalev

# data[].attributes.body
Tevon

# data[].attributes.body
Henri

# data[].attributes.body
Peeter Mitt

# data[].attributes.body
Ott Villem Raju

# data[].attributes.body
Urmo

# data[].attributes.body
Arvi Joel Piho

# data[].attributes.body
ermo

# data[].attributes.body
Lister

# data[].attributes.body
Reitel

# data[].attributes.body
Tiit Beljaev

# data[].attributes.body
Aleksander
Palu