# data[].attributes.body
Frederik d. 3’s håndfæstning og kongeloven

Ved 1648 var Frederik d. 3 pålagt at underskrive håndfæstning hvor magten bliver delt med de adelige. Dette fænomen har været pågældende for alle konger siden 1300-tallet. Frederik d. 3 havde dog endnu flere indskrænkninger efter Christian IV.

Peter Griffenfeld skrev i 1665 kongeloven som skulle give al magten og dermed enevælde til kongerne igen. Kongeloven blev dog først trykt i 1709 da man mente at stænderne ville tage negativt imod den.

Kildekritik.
Begge kilder er offentlige dokumenter som er love, og der er derfor ikke noget spørgsmål om hvorvidt kilderne er troværdige eller ej. Kilderne har samme tendens idet at det er love som skal indskrænke eller forhøje kongens magt afhængig af den pågældende kilde. Kilderne kan bruges til at se hvilken periode man er inde i fra håndfæstningen til kongeloven som blev skrevet allerede 17 år efter.

”Ligeledes skal vi ikke give nogen, som ikke er af adel, den frihed og frelse, som ridder og svende de har, uden hele Danmarks rigsråds samtykke ”
Citatet henviser til en tidsperiode hvor adelen har fået højere status og mere magt, hvorved Frederik 3.  Er underlagt denne samt mange andre paragraffer hvor hans magt er indskrænket da hele rigsrådet skal stemme for før det kan blive til en realitet. Citatet nævner også frihed og frelse at udover ridder og svende, så er det kun adelen som har den, og skal ikke gives til andre uden hele rigsrådets samtykke.

”Skal derfor også konen alene have højeste magt og myndighed til at gøre love og forordninger efter sin egen gode vilje og velbehag”
Citatet som tydeligt understreger ophævelsen af den gamle håndfæstning, hvori den nye lov kan kongen gøre lige hvad han vil uden adelen og rigsrådets samtykke. Kilden nævner også ”Kongen skal ene have våben og væbningsmagt, at føre krig… ” som gør i direkte modstrid med håndfæstningen som bliver nævnt ”Ligeledes skal vi heller ingen krig begynde eller indføre nogen fremmed magt i riget, uden det sker med hele Danmarks samtykke. Kilderne skelner og viser altså en tid hvor kongens magt var stærkt indskrænket på grund af håndfæstningen, hvorved den blev gendanner igen ved kongeloven i 1665

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/document/d/1VibYgrWD6LH18aNG8D529lllpTBlnDwBbiIzXFt1BhY/edit

# data[].attributes.body
Frederik den 3. Håndfæstning (1648) Kildekritik
Den givende kilde er en håndfæstning, som Frederik den 3. har underskrevet, om et løfte om at dele magten med adelsstanden. Håndfæstningen er skrevet d. 6 juli, 1648 på København slot til Frederik d. 3. Men hvis Frederik d. 3 ikke vil lade sig retlede af rigsrådet, så må rigsrådet frit efter love fastsætte og forordne det, som er ret og rimeligt.

Denne kilde er skrevet efter Reformationen, hvilket også er tydeligt at se i det, at præsterne intet har at bestemme under de skrevne håndfæstninger. Kun kongen, adelsmændene og rigsrådet, som også var de grupper der havde magt og indflydelse efter reformationen, er med under betingelserne. “Eftersom vort elskede Danmarks rigsråd på kronens vegne og det menige ridderskab ved deres fuldmægtige har kejset, kåret og udvalgt Os til at være herre og konge over Danmarks og Norges riger”.
Hele kilden er skrevet på vegne af de tre vigtigste embeder og kongen, som kan ses, da de skriver “Vi Frederik den Trejde”. I lov 45 i håndfæstningen bliver der skrevet, hvordan landet afhænger af kongen, og han ikke kan lede det på egen hånd, så skal kongen altid have en rigshofmester, en kansler og en rigsmarks, som er de tre vigtigste embedsmænd under kongen, og derfor dem der er med under håndfæstningen.
Kildens brugbarhed er generelt god, hvis man tager højde for før og efter reformationen, og hvem der havde magten. I denne håndfæstning er det tydeligt at se, hvordan kongen havde stormagten fremfor før reformationen, hvor præsten og kirken havde meget at sige.  Hvorvidt håndfæstningen havde nogen virkning i praksis, kan diskuteres. Nogengange havde kongen nok magt til at undersige håndfæstningen. Som f.eks. går han ind i 30 års krige, selvom rigsrådet var imod det. Når kongen har en god magtposition, kan han undsiges..

Kongeloven (1965) Kildekritik Den givende kilde blev forfattede i 1665 for Frederik den 3. Det blev skrevet som en enevældens forfatning. Loven gav alt magt til kongen og overflødiggjorde stænderne.

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/document/d/1bV1txUKBl8orn8r0hsDhPtI1OvoK20PK4V2AgvkbvMw/edit?usp=sharing

# data[].attributes.attachment_link.title
Skriveøvelse_ Udviklingen fra middelalderen til enevælden

# data[].attributes.body
Der eksisterer to kilder. Den ene er et uddrag fra Frederik IIIs Håndfæstning fra 1648, som var en kontrakt, Frederik III skulle underskrive ved sin tronbestigelse. Han skulle underskrive et løfte om at dele magten først og fremmest med adelsstanden. Den anden kilde er et uddrag af de første fem paragraffer af Kongeloven fra 1665. Kongeloven var blevet forfattet for Frederik III af Peder Griffenfeldt. Denne lov var enevældens forfatning og gav al magt til kongen og overflødiggjorde stænderne. Dog blev Kongeloven først trykt i 1709, fordi Frederik III og Griffenfeldt ikke mente at stænderne ville tage godt imod denne forfatning.

Begge kilder kan bruges som levn til at se på samtiden og datidens samfund og forstå overgangen fra middelalderens feudalsamfund til enevældens tidsalder.

Den første kilde beskriver samfundets daværende opbygning, hvor man havde Gud som lederen.

Den anden kilde beskriver samfundsfundets daværende opbygning, som var et feudalsamfundet. Der var altså en hierarkisk samfundsopbygning med bønnerne nederst og kongen øverst med den højeste magt, hvilket er beskrevet i linjerne: "Skal derfor også kongen alene have højeste magt og myndighed til at gøre love og forordninger efter sin egen gode vilje, at forklare, forandre, formere, formindske, ja og slet af ophæve forrige af ham selv eller hans forfædre udgive love" Dette citat beskriver ganske vidst hvor

# data[].attributes.attachment_link.title
Skriveøvelse - Fra feudalsamfund til enevælde

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/document/d/1HajL42oinoqEVdUAV6B-b7u-sYV14CQ3yLQ0zUAYLf0/edit?usp=sharing

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/document/d/1CE5kNXI8yAyhQwc6UVbmwEShG8eMMlfJwh6B79ptKws/edit?usp=sharing

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/document/d/1lYyMqIRCFc2vJemE4Gi36esip9LQjufHeLi2aHqs4gM/edit

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/document/d/1Tbj8Uva-35HKfUxVRxorNPzRg_NTFDubPI-UP3FT030/edit?usp=sharing

# data[].attributes.attachment_link.title
Sammenligning af kongeloven og håndfæstningen

# data[].attributes.attachment_link.title
Skriveøvelse: Udviklingen fra middelalderen til enevælden