# data[].attributes.body
Calculem el sucre que consumim fent berenetes.

# data[].attributes.body
Com ha evolucionat l'agricultura ecològica?
Interpretem gràfics.

# data[].attributes.body
Fer una recerca dels productes de temporada menorquins d'abril i maig.
També feim una recerca dels productors locals.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Optar pels productes de proximitat i de temporada és una bona aposta perquè...

* ... és un consum mediambientalment més sostenible
* ... és més saludable
* ... enforteix l'economia del nostre entorn i permet una vida digna a les persones productores
* ... contribueix a preservar la nostra cultura, el paisatge i les tradicions
* ... afavoreix la recuperació de cultius antics i races autòctones en perill de desaparició
* ... conèixer l'origen, els productors i les pràctiques agràries ens dóna confiança en la qualitat dels productes

Quan parlam de temporada feim referència al moment en què els productes (principalment fruita, verdura, bolets i peix), de manera natural i pel seu cicle biològic, els trobem en el seu punt òptim de consum i només estan disponibles al mercat durant un cert període de temps. Els productes de proximitat els trobarem en el seu punt òptim de maduració, seran més frescos, nutritius i saborosos i amb millor preu, ja que n'hi haurà més oferta i també perquè el producte pròxim necessita menys intermediaris per arribar al mercat.

Per tant, temporada i proximitat estan molt relacionats, ja que la temporada està associada a un lloc concret i, si volem menjar de temporada, ho haurem de fer amb productes de proximitat.

Aquest calendari de fruites i verdures que us presentam va ser editat pel Consorci Mestral-GOB en el marc del projecte Bon Profit, i ens permet conèixer quan podem cultivar o comprar productes de temporada a Menorca.

A continuació, el receptari de temporada elaborat per Justícia Alimentària, ens brinda receptes originals per cuinar amb productes de proximitat i de temporada, així com pautes per a una dieta sostenible i saludable.

# data[].attributes.attachment_link.description
Optar pels productes de proximitat i de temporada és una bona aposta perquè... * ... és un consum mediambientalment més sostenible * ... és més saludable * ... enforteix l'economia del nostre entorn i permet una vida digna a les persones productores * ...

# data[].attributes.headline
APRENEM CONFINATS: El cuento de la buena soja

# data[].attributes.subject
APRENEM CONFINATS: El cuento de la buena soja

# data[].attributes.body
Visionar dos vídeos per fer-ne llavors la comprensió en castellà.
1a Part del vídeo enllaçada
2a Part del vídeo: https://www.youtube.com/watch?time_continue=1&v=xG-14D340vA&feature=emb_logo

# data[].attributes.body
RECEPTARI KM0
A partir de les entrevistes feim entre tots un receptari  Km0

# data[].attributes.headline
Núvol de paraules: Feim memòria després de vacances

# data[].attributes.subject
Núvol de paraules: Feim memòria després de vacances

# data[].attributes.body
Els presento aquest padlet i a una pregunta del classroom els demano que escriguin 4 paraules que han après, en castellà. Faré un núvol de paraules per enviar a Nicaragua.

# data[].attributes.body
Trobem a faltar als avis i àvies. Proposem fer una entrevista sobre com era abans l'alimentació. El buidatge de reflexions és UNA MERAVELLA!

# data[].attributes.body
La OMS recomana 25 grams diaris de sucre.
És açò possible?
Reflexionem des de casa.

# data[].attributes.attachment_link.title
La OMS recomienda no consumir más de 25 gramos de azúcar al día - RTVE.es

# data[].attributes.attachment_link.description
La OMS recomienda no consumir más de 25 gramos de azúcar al día. Telediario online, completo y gratis en A la Carta. Todos los informativos online de Telediario en RTVE.es A la Carta

# data[].attributes.body
Dos tomates i dos destinos: agricultura de subsistència i de mercat. Seguim aprenent paraules noves amb aquests simpàtics personatges fent formularis de google.

# data[].attributes.attachment_link.title
Dos tomates y dos destinos (VÍDEO OFICIAL)

# data[].attributes.body
MASSA SUCRE!!
Descobrim sucre ocult als aliments... Compartim impressions a classroom.

# data[].attributes.body
Veim un vídeo on descobrim què és la ramaderia intensiva i la relació que té amb les emissions de CO2. N'havíem parlat al projecte.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Els productors de carn sostenible es defensen de les acusacions que culpen les vaques de gran part de la contaminació mediambiental. Ho han fet palès amb la seva presència a la manifestació pel clima de Madrid. A Menorca hi ha més de 15.000 vaques, però les explotacions han optat per no practicar la ramaderia intensiva.

S'Alblagai és una petita finca de 12 hectàrees amb una activitat principal: la cria de vedella vermella menorquina i de bena amb la certificació de producció ecològica. Ara fa dotze anys que Basili va decidir venir a viure a les terres familiars. Com els seus avis, ell i la seva família viuen del que la terra els ofereix. L'explotació aposta per un nombre reduït de caps de bestiar i per tenir una cura especial del benestar animal. El resultat: un producte ecològic de qualitat i amb un major respecte pel medi ambient.

En aquesta finca, que té també categoria de reserva de fauna, es fan lots de carn de bé i de vedella per encàrrec, previ contacte amb el productor, a més de vendre-hi ous ecològics i farina de blat de xeixa. Res a veure amb la ramaderia intensiva escampada per tot el país i a la qual el panell d'experts de l' ONU culpa de la petjada ambiental.

I és que ja ho han dit els experts: la fórmula actual de produir el menjar suposa gairebé un terç de les emissions gasos d'efecte hivernacle. Si volem contenir l'escalfament global, no queda més remei que baratar de dieta i menjar més vegetals i carn produïda amb sistemes que utilitzin menys energia.

# data[].attributes.attachment_link.title
IB3 | La ramaderia intensiva perd pes a Menorca en favor de les finques ecològiques

# data[].attributes.attachment_link.description
Els productors de carn sostenible es defensen de les acusacions que culpen les vaques de gran part de la contaminació mediambiental. Ho han fet palès amb la seva presència a la manifestació pel clima de Madrid. A Menorca hi ha més de 15.000 vaques, però les explotacions han optat per no practicar la ramaderia intensiva.

# data[].attributes.body
El temporal deixa buits els supermercats! Investiguem junts què són els productes de Km0, de proximitat.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
El temporal Gloria, que va obligar a suspendre durant dies el transport marítim a les Balears, va provocar durant tota l'última setmana unes imatges sorprenents que van causar alarma: les dels prestatges buits, sobretot de productes frescos, a diferents supermercats de grans cadenes com Mercadona, Lidl i Eroski. Això va fer aflorar una pregunta: ¿Hi ha una crisi d'autoabastiment alimentari? ¿Falta menjar elaborat a les Balears i es depèn massa de l'exterior? Per al Govern Balear, les fotografies de prestatges buits són un avís. "Han posat en el focus la situació d'emergència que tindrem davant una crisi climàtica, que sabem que és una realitat", diu la directora general de Polítiques per a la Sobirania Alimentària, Paula Valero. "No tenir prou aliments per les condicions climatològiques crearia una situació complicada a les Illes", alerta.

És impensable que a les Balears, com a mínim amb la tecnologia actual, es puguin produir aliments per a tots els 1.130.000 habitants que hi viuen. Però la producció pròpia és tan baixa que, en un context d'augment dels fenòmens meteorològics extrems, això pot dur episodis d'escassetat. "Habitualment tenim productes per aguantar un dia i mig o dos sense rebre subministraments de la Península", explica el director d'Eroski a les Balears, Alfredo Herráez. "A partir del tercer dia és quan es comença a notar la falta d'aliments", afegeix. Herráez afirma que "feia molt de temps" que això no els passava a Mallorca, però reconeix que a Menorca ja ho havien viscut fa dos anys, quan l'illa va estar tres dies amb els ports tancats.

De fet, per a ells aquesta vegada Menorca també ha sigut l'illa més perjudicada pel temporal i els vuit establiments que hi tenen han tingut problemes greus d'avituallament de tot allò que no es produeix a l'illa. A Mallorca, on han notat més la mancança, assegura Herráez, és on s'ha patit més el temporal, perquè en aquests casos la gent agafa por i "té tendència a acaparar", a comprar més del que és habitual, i això empitjora la situació.

Mercadona, Lidl i Aldi es van veure més afectats per aquestes situacions perquè no estan centralitzats a les Balears i no utilitzen gaire productes locals, explica l'economista i director tècnic de la fundació Impulsa Balears, Antoni Riera. Des de Mercadona han assegurat que tots els supermercats es van veure afectats per la borrasca i han dit que venen producte local, però no n'han especificat la quantitat. El que sí que han confirmat és que el 85% és de procedència estatal. Riera reconeix que la dependència de la producció exterior, "lluny d'escurçar-se, ha augmentat", i explica que els últims deu anys el sistema de comercialització ha canviat molt, perquè hi ha supermercats que tenen les seves pròpies plataformes de distribució, individuals, "i això compromet l'abastiment".

Riera admet que potser caldria "revisar la cadena logística" que proveeix les Balears, perquè "funciona molt bé, però és molt vulnerable". De fet, avisa, "com més creix la cadena logística i millor funciona és quan es torna més vulnerable davant els imprevistos". El geògraf i professor de la Universitat de les Illes Balears Ivan Murray explica que els sistemes de distribució "han canviat bastant en les últimes dècades" i que els centres d'emmagatzematge ja no són a les Illes, sinó que "tenen altres centres logístics" i això, en moments que s'escapen de la normalitat, "fa que quedin sense molts aliments". Si la via marítima queda bloquejada, "s'interromp el funcionament de l'economia balear", afirma.

Riera té clar que els productes locals no basten ni tan sols per proveir els residents de les Illes, sense comptar els turistes. Murray alerta que el model econòmic balear "és extremadament dependent de l'exterior" i calcula que, aproximadament, entre un 70% i un 80% dels aliments que es consumeixen a les Balears venen de fora. Però el percentatge és una estimació. El Govern és encara més pessimista: la directora general de Polítiques per a la Sobirania Alimentària diu que el 85% dels aliments arriba "de fora".

El declivi de la pagesia

En situacions com la que ha causat la tempesta Gloria "es pot veure la importància de l'agricultura a les Balears, que és un sector estratègic", alerta Murray, i afegeix: "Aquesta tendència a abandonar-la és una autèntica aberració, un suïcidi com a societat". El sector primari i, sobretot, l'agricultura i la ramaderia s'han anat aprimant amb els anys a les Balears. És un procés que, a Occident, s'ha viscut en la majoria de països, però que a les Illes ha tingut l'empenta de l'auge del turisme i la construcció, que han ocupat terres i treballadors que abans es dedicaven a tasques com la pagesia. El 1940 hi havia censats 103.811 illencs -un 25,5% de la població- que es dedicaven a l'agricultura, la ramaderia i tasques forestals, segons l'Ibestat, mentre que el 2018 hi havia 5.891 treballadors afiliats a la Seguretat Social per a aquesta mena de tasques, un 0,5% de la població illenca.

El temporal també va afectar la disponibilitat de carn, sobretot d'aviram. Fins al dia 16, quan es va posar en marxa l'escorxador d'Inca, Mallorca ni tan sols tenia un espai on processar les aus. Falten infraestructures per als sacrificis d'animals i la majoria de la carn que es consumeix arriba de fora.

# data[].attributes.attachment_link.title
Alarma per la dependència alimentària de les Illes Balears

# data[].attributes.attachment_link.description
El temporal Gloria, que va obligar a suspendre durant dies el transport marítim a les Balears, va provocar durant tota l'última setmana unes imatges sorprenents que van causar alarma: les dels prestatges buits, sobretot de productes frescos, a diferents supermercats de grans cadenes com Mercadona, Lidl i Eroski.

# data[].attributes.headline
Visitem la CÚPULA AGROALIMENTÀRIA a Sant Diego

# data[].attributes.subject
Visitem la CÚPULA AGROALIMENTÀRIA a Sant Diego

# data[].attributes.body
Vam veure un vídeo en una pantalla circular i llavors, amb un joc, identificàvem productes locals i de temporada.

# data[].attributes.body
Aquest taller ens va apropar a conceptes de Sobirania Alimentària fent el Joc de les 7 diferències, entre d'altres.  Allà identifiquem el problema del malbaratament alimentari (tiram al fems molt de menjar...).

# data[].attributes.body
Els textos alimenten el nostre vocabulari. Aquesta és la gràcia de fer projectes. Llegir i ser cada dia un poc més experts i expertes en un tema!

# data[].attributes.headline
Registre alimentari i conversa: On hi ha sucre?

# data[].attributes.subject
Registre alimentari i conversa: On hi ha sucre?

# data[].attributes.body
Durant quatre dies vam recollir en una graella el que menjam. Vam agrupar aquest material de tots i la conversa ens va dur a cercar sucre als aliments. Tenim un munt de preguntes però la pregunta interessant va ser:
PODEM VIURE SENSE SUCRE?