# data[].attributes.body
3. Tid og sted
1. Novellens tid

Novellen strækker sig fra om morgen-aften

Bruttotid: Fra Natten-Morgen-Aften

2. Novellens sted og miljø

Historien forgår i deres hjem

Jeg-fortælleren ordner græsset og vasker tøj, så hun laver de huslige ting samt havearbejde og mad, så hun laver faktisk bare alle de ting som hun ville lave på en normal dag. Hvor Orla er blevet helt inaktiv begrund af naboens død

# data[].attributes.body
Sted:
Som læsere får vi indblik i novellens sted eller miljø, når vi undersøger de menneskerne, som optræder i novellens univers. Hvor foregår novellen? Hvilke fysiske rammer omgiver novellens personer? Hvilken type sted (villa på Strandvejen eller en boligblok?), og hvilken type genstande er med. For når vi observere de mennesker, der optræder i novellen, kan vi danne os et billede af novellens miljø eller sted. Vi som læsere skal også prøve at forholde os til, hvordan personernes indre værdier passer sammen med de omgivelser, de befinder sig i.

Tid:

der er to forskellige typer af tid:

En nettotid er hvis historien har en forhistorie. Dvs hvis der  måske er sket noget før, som har betydning for handlingen.

En bruttotid, kan være når du snakker om noget, der er sket tidligere i novellen, men har betydning for historien nu her, som altså hedder en forhistorie. Så forhistorien og historien udgør altså novellens bruttotid.

Hvad sker der i selve novellen, og hvad er forhistorien til novellens handling?

De vi tror, der er sket i forhistorien er, at Johan er en meget ensom dreng, som tager sig af tingene derhjemme. Vi opfatter, at hans forældre virker som nogle, der tager i byen hver aften og kommer sent hjem. Vi tror, at Johan tager meget forældre rollen og rydder op og passer hans egen sengetid, når han skal i seng.

Det der sket i selve historien er at Johans forældre kommer sent hjem fra en fest og Johan står derfor tidligt op, for at stable brænde, men en af hans fars venner, som har overnatte hjemme hos dem den nat, hjælper ham med at stable brænde. Da hans fars ven Kurt ville holde en pause for brændet for at ryge, spørg han, Johan om at han kan tåle at høre en uhyggelig historie og bagefter siger Johan at han kan en der er endnu mere uhyggelig. Bagefter de har fortalt deres historier lægger de det sidste brænde og slutter det af med en sodavand, inden Kurt skal skynde sig af sted.

I teksten står der, at der i stuen var en del tomme vinflasker. Hvad kan det fortælle jer om det, der er gået forud for selve handlingen?

Vi tror, at forældrene måske holdt en fest dagen før, hvor det nok gik lidt forvidt. Johan var hjemme på det tidspunkt og sov, indtil han blev vækket, af hans mor og far, som var fulde. Næste dag vågner, Johan også op til en masse, tomme vinflasker og en stor mand liggende på deres sofa.

Hvilket indtryk får I af novellens sted? Hvad fortæller pejsbrændet (linje 42) og morens bil (linje 47) jer om novellens miljø?

vi for et indtryk af at de bor et  velhavende og hyggeligt sted, med en stor bil.

Jasmin, Karoline, Mads og Oscar

# data[].attributes.headline
7. begivenheder og følger              	Johan er bekymrede for sine forældre,så han holder hele tiden øje med hvad de laver.                     2.	Det har den betydning, at vi virkelig oplever og følger de ting han gør, som hvor hårdt det må være at hans forældre bare ligger og sover, fordi de er fulde. Og de derfor ikke kan passe på ham, så han må passe sig selv.                    3.	Johan stod og kiggede på moren i noget tid, fordi havde mange tanker og følelser, som skuffelse, tristhed og kærlighed. Tænker han elsker sine forældre, selv om det er hårdt, at skulle klare det hele selv.                                     4.	Begivenheden er, at Kurt ligger på sofaen, og der møder Johan ham. Det er begivenheden i teksten, at Johan kan snakke med Kurt og fortælle historier, og det kan Johan ikke gøre med sine forældre, fordi de er fulde.              5.	Begivenhedens følger er, at Johan bliver glad for at Kurt er kommet, og at Kurt tager sig lidt af ham, og giver et håb om, at han kommer igen.                                    6.	På den ene side, kan det være en langvarig følge, fordi Johan kan gå længe og håbe på, at Kurt måske kommer igen. På den anden side, kan det være en kortvarig følge, hvis han nu ikke kommer igen.                                                        

# data[].attributes.subject
7. begivenheder og følger              	Johan er bekymrede for sine forældre,så han holder hele tiden øje med hvad de laver.                     2.	Det har den betydning, at vi virkelig oplever og følger de ting han gør, som hvor hårdt det må være at hans forældre bare ligger og sover, fordi de er fulde. Og de derfor ikke kan passe på ham, så han må passe sig selv.                    3.	Johan stod og kiggede på moren i noget tid, fordi havde mange tanker og følelser, som skuffelse, tristhed og kærlighed. Tænker han elsker sine forældre, selv om det er hårdt, at skulle klare det hele selv.                                     4.	Begivenheden er, at Kurt ligger på sofaen, og der møder Johan ham. Det er begivenheden i teksten, at Johan kan snakke med Kurt og fortælle historier, og det kan Johan ikke gøre med sine forældre, fordi de er fulde.              5.	Begivenhedens følger er, at Johan bliver glad for at Kurt er kommet, og at Kurt tager sig lidt af ham, og giver et håb om, at han kommer igen.                                    6.	På den ene side, kan det være en langvarig følge, fordi Johan kan gå længe og håbe på, at Kurt måske kommer igen. På den anden side, kan det være en kortvarig følge, hvis han nu ikke kommer igen.                                                        

# data[].attributes.body
Jasmin, Karoline, Mads og Oscar

# data[].attributes.headline
Begivenhed og følger                         I en novelle er der næsten altid en begivenhed, som får nogle følger konsekvenser for en eller flere af personerne. Begivenheden er det centrale tidspunkt i novellen, der hvor den tilstand, som hovedpersonen har været i, brydes eller forstyrres. Efter begivenheden vil et eller andet altså være afgørende forandret.Begivenheden kan være en stor og dramatisk begivenhed, som alle kan se, eller en lille begivenhed, som ikke bemærkes af andre end hovedpersonen, der oplever den. Eller der er ingen af novellens personer, der lægger mærke til begivenheden. Måske bliver begivenheden næsten ikke beskrevet i novellen. Begivenheden får altid nogle følger. Det er følgerne, der fylder mest i novellen. Det kan være mange forskellige slags følger, men den verden, der skildres i novellen, er på en måde anderledes, efter at begivenheden er sket. Begivenheden og følge er det samme som årsag og virkning Novellen er en kort tekst, den viser os kun en enkelt begivenhed og dens følger. Modsat romanen, som kan følge et eller flere menneskeliv med mange forskellige begivenheder og følger.Det er karakteristisk for novellen, at den overrasker os. Det kan være den sidste af følgerne af en begivenhed, som giver en afsløring. Der springer en bombe eller det kan være en åben slutning, hvor vi lige troede, at det hele var faldet til ro. Selve begivenheden kan været lavet om til sidst. Man kan aldrig vide med sikkerhed med noveller. 

# data[].attributes.subject
Begivenhed og følger                         I en novelle er der næsten altid en begivenhed, som får nogle følger konsekvenser for en eller flere af personerne. Begivenheden er det centrale tidspunkt i novellen, der hvor den tilstand, som hovedpersonen har været i, brydes eller forstyrres. Efter begivenheden vil et eller andet altså være afgørende forandret.Begivenheden kan være en stor og dramatisk begivenhed, som alle kan se, eller en lille begivenhed, som ikke bemærkes af andre end hovedpersonen, der oplever den. Eller der er ingen af novellens personer, der lægger mærke til begivenheden. Måske bliver begivenheden næsten ikke beskrevet i novellen. Begivenheden får altid nogle følger. Det er følgerne, der fylder mest i novellen. Det kan være mange forskellige slags følger, men den verden, der skildres i novellen, er på en måde anderledes, efter at begivenheden er sket. Begivenheden og følge er det samme som årsag og virkning Novellen er en kort tekst, den viser os kun en enkelt begivenhed og dens følger. Modsat romanen, som kan følge et eller flere menneskeliv med mange forskellige begivenheder og følger.Det er karakteristisk for novellen, at den overrasker os. Det kan være den sidste af følgerne af en begivenhed, som giver en afsløring. Der springer en bombe eller det kan være en åben slutning, hvor vi lige troede, at det hele var faldet til ro. Selve begivenheden kan været lavet om til sidst. Man kan aldrig vide med sikkerhed med noveller. 

# data[].attributes.body
Jasmin, Karoline, Mads og Oscar

# data[].attributes.headline
Historien om Kurts far                     1.	Fantomsmerter er når man eks. har fået amputeret en legemsdel, der har gjort ondt inden, og selv om den er fjernet, at man stadig kan mærke legemsdelen der er blevet fjernet. Hjernen tror at legemsdelen stadig er der, og den kan ikke mærke at legemsdelen ikke er der mere. Johan har ikke fantomsmerter, han har ikke mistet nogen legemsdel, men man kan sige, han har psykiske smerter pga., der ikke har været nogen for ham.                                2.	Der er en sammenligning, Kurts far får en splint op under neglen, og får så skåret sin hånd af, og Johan tager en flig fra bakken, og folder den sammen og propper den ind i munden, så der er lidt en sammenligning der.        3.	Han var jo den samme som han altid havde været.Efter et stykke tid holdt vi op med at tænke over det. Han blev ved med at mærke splinten.                     

# data[].attributes.subject
Historien om Kurts far                     1.	Fantomsmerter er når man eks. har fået amputeret en legemsdel, der har gjort ondt inden, og selv om den er fjernet, at man stadig kan mærke legemsdelen der er blevet fjernet. Hjernen tror at legemsdelen stadig er der, og den kan ikke mærke at legemsdelen ikke er der mere. Johan har ikke fantomsmerter, han har ikke mistet nogen legemsdel, men man kan sige, han har psykiske smerter pga., der ikke har været nogen for ham.                                2.	Der er en sammenligning, Kurts far får en splint op under neglen, og får så skåret sin hånd af, og Johan tager en flig fra bakken, og folder den sammen og propper den ind i munden, så der er lidt en sammenligning der.        3.	Han var jo den samme som han altid havde været.Efter et stykke tid holdt vi op med at tænke over det. Han blev ved med at mærke splinten.                     

# data[].attributes.body
Jasmin, Karoline, Mads og Oscar

# data[].attributes.headline
Tolknings nøgler                      Temaet belyses somme tider af noget i teksten, som ikke er en direkte del af hovedhistorien, og som ikke behøves før historien kan fortælles, det kalder vi for tolknings nøgler, fordi de kan fungere til at finde novellens temaer.En tolknings nøgle kan være, at der dukker en lille historie op, i hovedfortællingen og den lille historie handler om noget helt andet, end i hovedfortællingen og så alligevel ikke, den lille historie kan hjælpe os til at fortolke og forstå novellens tema. En anden slags fortolknings nøgle er symbolet. Et symbol kan være en genstand eller en figur, som har en særlig betydning, fordi det har nogle bestemte associationer eller ofte bruges i bestemte sammenhænge. Fx en ugle er ofte et symbol på klogskab, og et hjerte er ofte symbol på kærlighed. På den måde betyder symbolerne mere end de blot er til stede, som genstande eller figurer i novellen, og de kan derfor være temaer i teksten.Men symboler kan være mindre tydelige også, hvis der står i en tekst at det er koldt, så kan det beskrive vejret. Men kulde kan være et symbol på, hvordan de mennesker der går i det kolde vejr, har det med hinanden, symboler kræver fortolkning, før deres betydning træder frem. 

# data[].attributes.subject
Tolknings nøgler                      Temaet belyses somme tider af noget i teksten, som ikke er en direkte del af hovedhistorien, og som ikke behøves før historien kan fortælles, det kalder vi for tolknings nøgler, fordi de kan fungere til at finde novellens temaer.En tolknings nøgle kan være, at der dukker en lille historie op, i hovedfortællingen og den lille historie handler om noget helt andet, end i hovedfortællingen og så alligevel ikke, den lille historie kan hjælpe os til at fortolke og forstå novellens tema. En anden slags fortolknings nøgle er symbolet. Et symbol kan være en genstand eller en figur, som har en særlig betydning, fordi det har nogle bestemte associationer eller ofte bruges i bestemte sammenhænge. Fx en ugle er ofte et symbol på klogskab, og et hjerte er ofte symbol på kærlighed. På den måde betyder symbolerne mere end de blot er til stede, som genstande eller figurer i novellen, og de kan derfor være temaer i teksten.Men symboler kan være mindre tydelige også, hvis der står i en tekst at det er koldt, så kan det beskrive vejret. Men kulde kan være et symbol på, hvordan de mennesker der går i det kolde vejr, har det med hinanden, symboler kræver fortolkning, før deres betydning træder frem. 

# data[].attributes.body
jasmin, Karoline, Mads og Oscar

# data[].attributes.headline
Johan                                                                En flittig dreng                                      En lille dreng                                    En ansvarsfuld dreng                     En tryghedsøgende dreng             En omsorgsfuld dreng                 Kurt                                                           En hjælpsom mand                         En omsorgsfuld mand                    En tryghedskabende mand                                                                     

# data[].attributes.subject
Johan                                                                En flittig dreng                                      En lille dreng                                    En ansvarsfuld dreng                     En tryghedsøgende dreng             En omsorgsfuld dreng                 Kurt                                                           En hjælpsom mand                         En omsorgsfuld mand                    En tryghedskabende mand                                                                     

# data[].attributes.body
Jasmin, Karoline, Mads og Oscar

# data[].attributes.body
Hvis der er brug af 1. person er det jeg-fortæller. Ved jeg-fortæller holder man sig ofte kun til en person, hvor man kun høre om den persons følser og tanker. Jeg-fortælleren har en indre synsvinkel og er derfor også uroværdig.
Hvis man benytter sig af 3. persons, bruger forfatteren han/hun eller navn til hovedpersonen. Denne fortæller er også mere objektiv. men der kan også være en alvidende fortæller, som ved alt om historien og ved hvad alle tænker og føler.
Fortælleren  kan fortælle alt om, hvad der er sket i fortiden, nutiden og fremtiden
(Martin var nervøs. Han havde helt ondt i maven. Line, der stod overfor, var lige så nervøs, men hun blev varm i hele kroppen, da Martin smilede til hende.)

Indre synsvinkel:

Når en tekst er skrevet i et indre synsvinkel, Høre du hvad personen tænker, føler og gør. Som eksempel " jeg står og venter i køen til Ishuset, jeg kan ikke vente til at købe en is, den smagte så godt sidste gang".

Ydre synsvinkel:

Når en tekst er skrevet i ydre synsvinkel, bliver der fortalt om en person. fortælleren fortæller om hvad personen gør/laver, altså ikke hvad personen føler eller tænker. som for eksempel " Mette er nummer to, i køen til Ishuset".

Kombineret synsvinkel:

Når du skriver en tekst i kombineret synsvinkel, Skriver du både fra personens synsvinkel og fra fortællerens synsvinkel. Så du skriver, hvad personen gør/laver og, hvad personen tænker og føler. som for eksempel " Mette står i køen til Ishuset, hun håber at de har hendes ynglings smag, som er chokolade".

Utroværdig fortæller:

Som læsere kommer vi tit meget tæt på jeg-fortælleren, fordi vi ved, hvad jeg-fortælleren tænker, mener og føler. Men vi kan ikke altid stole på, hvad jeg-fortælleren siger. For det er jo jeg-fortælleren, der bestemmer, hvad og hvor meget læseren skal vide. Og måske fortæller jeg-fortælleren ikke altid hele sandheden – enten fordi han ikke vil eller ikke kan.
En fortæller kan være utroværdig af mange grunde, derfor skal vi være opmærksom når vi læser litteratur

Jasmin, Karoline, Mads og Oscar

# data[].attributes.headline
                                                           Gå tæt på Johan                                     1.	Det fortæller at han ikke er så gammel, og den slidte bamse viser at han har brugt bamsen meget, da hans forældre har været fulde, har han brugt bamsen som noget trygt, fordi han skulle passe sig selv, og hans forældre var der ikke for ham. Globussen kan også symbolisere, at han godt kunne tænke sig at være et andet sted, og opleve noget i stedet for at være hjemme hos hans forældre, som bare drikker sig fulde og ikke går op i ham.                                                   2.	 Det viser at det bare er en daglig rutine for ham, at han finder en kanton yoghurt i køleskabet, og sætter sig ind i stuen for at se tv, mens hans forældre ligger og sover rosen ud. Og det viser sig at hans fulde forældre ikke kan tage sig ordentligt af ham, da han skal klare sig selv og de ikke spiser sammen som, andre familier gør. 3.	Det fortæller, at han har ansvaret for den hele. Han stopper ikke med at stable brænde, fordi han føler han har ansvaret for at det bliver gjort. Og fordi hans forældre har venner på besøg, og drikker sig fulde og først går i seng om natten, uden at tænke på, at de har en dreng på syv år. Johan er nødt til at være en voksen, fordi han har nogle forældre der ikke kan passe ham ordentligt, og det burde en syv årig ikke være.          4.	Fordi han virker mere som en voksen, end hans forældre. Han stabler brænde, og laver sin egen morgenmad. Hvor hans forældre virker mere som børn. Og ikke kan lave noget som helst når de er fulde.                                                  5.	Når Kurt siger, at det så skal være en hurtig en, så regner Kurt nok med at han får en øl, fordi det passer ikke at sige, så skal det være en hurtig en, hvis det var en sodavand. Det kunne være at Kurt troede, at han skulle have en øl, og Johan en sodavand. Kurt svare sådan fordi han er også som Johans forældre, og tænker i alkohol. Det fortæller at Johan er lige som de voksne, at han tilbyder noget, nu hvor de har stablet brænde.                                                 6.	Johan ville ikke sige noget, fordi han vil se om hans forældre, har opdaget at han har stablet brænde. Han håber nok de vil give ham noget opmærksomhed, eller anerkendelse for det, eller om de bare forventer at han gør det.    

# data[].attributes.subject
                                                           Gå tæt på Johan                                     1.	Det fortæller at han ikke er så gammel, og den slidte bamse viser at han har brugt bamsen meget, da hans forældre har været fulde, har han brugt bamsen som noget trygt, fordi han skulle passe sig selv, og hans forældre var der ikke for ham. Globussen kan også symbolisere, at han godt kunne tænke sig at være et andet sted, og opleve noget i stedet for at være hjemme hos hans forældre, som bare drikker sig fulde og ikke går op i ham.                                                   2.	 Det viser at det bare er en daglig rutine for ham, at han finder en kanton yoghurt i køleskabet, og sætter sig ind i stuen for at se tv, mens hans forældre ligger og sover rosen ud. Og det viser sig at hans fulde forældre ikke kan tage sig ordentligt af ham, da han skal klare sig selv og de ikke spiser sammen som, andre familier gør. 3.	Det fortæller, at han har ansvaret for den hele. Han stopper ikke med at stable brænde, fordi han føler han har ansvaret for at det bliver gjort. Og fordi hans forældre har venner på besøg, og drikker sig fulde og først går i seng om natten, uden at tænke på, at de har en dreng på syv år. Johan er nødt til at være en voksen, fordi han har nogle forældre der ikke kan passe ham ordentligt, og det burde en syv årig ikke være.          4.	Fordi han virker mere som en voksen, end hans forældre. Han stabler brænde, og laver sin egen morgenmad. Hvor hans forældre virker mere som børn. Og ikke kan lave noget som helst når de er fulde.                                                  5.	Når Kurt siger, at det så skal være en hurtig en, så regner Kurt nok med at han får en øl, fordi det passer ikke at sige, så skal det være en hurtig en, hvis det var en sodavand. Det kunne være at Kurt troede, at han skulle have en øl, og Johan en sodavand. Kurt svare sådan fordi han er også som Johans forældre, og tænker i alkohol. Det fortæller at Johan er lige som de voksne, at han tilbyder noget, nu hvor de har stablet brænde.                                                 6.	Johan ville ikke sige noget, fordi han vil se om hans forældre, har opdaget at han har stablet brænde. Han håber nok de vil give ham noget opmærksomhed, eller anerkendelse for det, eller om de bare forventer at han gør det.    

# data[].attributes.body
Jasmin, Karoline, Mads og Oscar

# data[].attributes.body
Find eksempler på synsvinkel:

- han kigget på hans røde skæg
- Johan kunne se hendes ene bryst
- Kurt kigget på han ur
- Johan kigget på globussen

Bestem fortælleren:

Find eksempler i teksten, som I kan bruge til at forklare, hvad I er kommet frem til.

Vi syntes, at vi ser Johan udefra, fordi vi høre kun om hans tanker en gang, hvor han tænker ”jeg siger ikke noget tænkte han”. Vi læser kun at han gør ting som for eksempel ” Han tog tre stykker brande i favnen”. Så vi syntes ikke rigtig at vi hører om hvad han føler, tænker eller mener. Så vores mening er at vi kun høre om, hvad han mener.

Hvad betyder det for jeres forståelse af teksten, at der står sådan?¨

Det ændrer ret meget at der står ” jeg siger ikke noget, tænkte han”, fordi vi var fast besluttede på, at man slet ikke hører om hans følelser, meninger eller hvad han tænkte. Så det gjorde os meget forvirret om teksten var fra hans synsvinkel altså indre synsvinkel, eller om det var fra fortællerens synsvinkel altså ydre synsvinkel. Så vi kom frem til, at vi mente, at det var en kombineret synsvinkel. Så ” jeg siger ikke noget, tænkte han” ændret synsvinklen i novellen.

Jasmin, Karoline, Mads og Oscar

# data[].attributes.headline
Historien om børnene       1.	Hvad karakteriserer den hemmelige verden, at det er et forfærdeligt sted, og de jagter børnene med stegepander og knive.                                                  2.	Hvad karakteriserer den rigtige verden. Den rigtig verden er lige så slem, fordi Johans forældre er alkoholikere, og kan ikke passe ham, så han må klare sig selv. I den rigtig verden kaster hans forældre ikke med knive, men passer ham bare ikke.                     3.	De befinder sig ikke særligt langt fra hinanden. I den hemmelige verden kaster de noget efter børnene, og i den rigtig verden er det Johans forældre, der ikke kan tage sig af Johan, og derved skubber de ham væk på samme måde som at kaste ting efter ham.                                          4.	Forældrene symboliserer det samme, at de er ligeglade med børnene, de tager sig ikke af dem og de må passe dem selv. I den rigtige verden, prøver de ikke at slå Johan ihjel, men skubber ham bare væk. I den hemmelige verden prøver de at slå dem ihjel, og der er de også ligeglade med børnene.                               

# data[].attributes.subject
Historien om børnene       1.	Hvad karakteriserer den hemmelige verden, at det er et forfærdeligt sted, og de jagter børnene med stegepander og knive.                                                  2.	Hvad karakteriserer den rigtige verden. Den rigtig verden er lige så slem, fordi Johans forældre er alkoholikere, og kan ikke passe ham, så han må klare sig selv. I den rigtig verden kaster hans forældre ikke med knive, men passer ham bare ikke.                     3.	De befinder sig ikke særligt langt fra hinanden. I den hemmelige verden kaster de noget efter børnene, og i den rigtig verden er det Johans forældre, der ikke kan tage sig af Johan, og derved skubber de ham væk på samme måde som at kaste ting efter ham.                                          4.	Forældrene symboliserer det samme, at de er ligeglade med børnene, de tager sig ikke af dem og de må passe dem selv. I den rigtige verden, prøver de ikke at slå Johan ihjel, men skubber ham bare væk. I den hemmelige verden prøver de at slå dem ihjel, og der er de også ligeglade med børnene.                               

# data[].attributes.body
Jasmin, Karoline, Mads og Oscar

# data[].attributes.body
Resume
Johan vågner en aften, hvor han høre hans forældre larme, efter de har været til fest. næste gang han vågner er det lyst og til en lyd af en lastbil, som læsser brænde af ude i deres have. Johan går nedenunder for at tag noget morgenmad, da han fik øje på de mange tomme flasker vin og en mand der lå i deres sofaen sover. Efter morgenmaden gik Johan ud for at stable brænde, indtil Kurt kom, som var hans fars ven og ham der sov på sofaen. Kurt begyndte at hjælpe, indtil han han skal holde en ryge pause. imens de holder pause fortæller de uhyggelig historier til hinanden. de stabler det sidste brænde færdigt og afslutter det med en sodavand, inden Kurt skal skyde sig af sted.

fornemmelser
vi undre os over hvordan Johan reagere, da han ser en Kurt og hvorfor har Kurt så travlt.

vi for lyst til at spørger hvordan rollerne er fordelt der hjemme, da vi synes at Johan virker meget voksen i en alder af 7 år.

Jasmin, Karoline, Mads og Oscar

# data[].attributes.body
Indre og ydre personkarakteristik
Hvis man kun får at vide, hvad personen gør og siger, så er det ydre karakteristik. Hvis vi får at vide, hvad personen tænker og føler, så er det indre karakteristik.
Aktion og reaktion

Man kan danne et billede ud fra de handlinger, den person gør.

Man kan også forstille sig hvordan personen reagerer, af de ting der sker i bogen.

Jasmin, Karoline, Mads og Oscar