# data[].attributes.body
Oppgaven reiser et rettslig spørsmål om Marte Kirkerud har rett til å klage på kommunens avgjørelse. 

Det rettslige grunnlaget i saken er Lov om behandlingsmåten i forvaltningssaker, heretter forkortet til fvl., §28 om vedtak som kan påklages. 

Det forekommer av fvl. §28 første ledd at «enkeltvedtak kan påklages av en part eller annen med rettslig klageinteresse i saken til det forvaltningsorgan (klageinstansen) som er nærmest overordnet det forvaltningsorgan som har truffet vedtaket (underinstansen)». 

Vilkårene i bestemmelsen er at kommunens avgjørelse må være et «enkeltvedtak», og Marte Kirkerud oppfyller en av de alternative vilkårene om å være «part» eller «annen med rettslig klageinteresse». 

For å ta stilling til om avgjørelsen er et enkeltvedtak vil fvl. §2 første ledd bokstav a sin definisjon på begrepet «vedtak» komme i første rekke. «Vedtak, en avgjørelse som treffes under utøving av offentlig myndighet og som generelt eller konkret er bestemmende for rettigheter eller plikter til private personer (enkeltpersoner eller andre private rettssubjekter)», jf. fvl. §2 første ledd bokstav a. 

De kumulative vilkårene for et vedtak er dermed at det skal bli tatt en «avgjørelse» som skal være tatt under «utøving av offentlig myndighet». Vedtaket skal videre være «bestemmende for rettigheter og plikter» for «private personer», jf. fvl. §2 første ledd bokstav a. 

Det følger av ordlyden til «avgjørelse» at det skal være en form for beslutning eller bestemmelse i saken, som foreligger da Nav avslår søknaden til Marte Kirkerud. 

Ordlyden til begrepet «utøving av offentlig myndighet» vises i tilfeller der staten bruker sin særskilte kompetanse til å bestemme over andre. Grunnet at Nav er et forvaltningsorgan styrt av staten som utøver offentlig myndighet er også dette vilkåret oppfylt. 

En alminnelig forståelse av begrepet «rettigheter og plikter», er dette noe man har rettskrav på. Det handler om avgjørelser som stifter, opphever eller begrenser en rett eller plikt, og inneholder dermed påbud, forbud eller det som innskrenker de frihetene vi har. Det står i forarbeidene at man kan forstå det som at det påvirker en persons rettsstilling. 

Nav sin avgjørelse om å avslå Marte Kirkerud sin søknad om økonomisk stønad påvirker hennes rettsstilling i den forstand at hun ikke klarer å dekke nødvendige utgifter grunnet svært dårlig økonomi. Avgjørelsen er endrende for Marthe Kirkerud, som er en privat person, og dermed er alle vilkårene for vedtak oppfylt. 

Videre må det vurderes om vedtaket er et enkeltvedtak i henhold til fvl. §2 første ledd bokstav b; «et vedtak som gjelder rettigheter eller plikter til en eller flere bestemte personer.» I dette tilfellet gjelder det en påvirkning av rettsstillingen til Marte Kirkerud, en bestemt person, og dermed er også dette vilkåret oppfylt. Den foreløpige konklusjonen er at Navs avgjørelse er et enkeltvedtak. 

Det neste relevante vilkåret å ta stilling til er parts-begrepet som loven definerer som «person som en avgjørelse retter seg mot eller som saken ellers direkte gjelder», jf. fvl. §2 første ledd bokstav e. Bestemmelsen innebærer at det må omhandle en «avgjørelse» som «retter seg mot» Marte Kirkerud eller «ellers direkte gjelder» Marte Kirkerud. 

Vilkåret om «avgjørelse» i saken er tidligere definert og oppfylt. 
En alminnelig tolkning av «gjelder» tilsier at man skal vurdere hvem saken angår, har interesse eller betydning for, men kravet «direkte» gjør det strengere. Det må foretas en konkret vurdering om interessen til vedkommende er direkte kvalifisert nær og sterk, og i og med at avgjørelsen retter seg mot Marte Kirkerud, er interessen hennes sterk nok til å «direkte gjelde» henne. Vilkårene er oppfylt og Marte Kirkerud er dermed part i saken. 

Vilkåret «enkeltvedtak» og det alternative vilkåret «part» i bestemmelsen om vedtaket kan påklages, og videre er det ikke nødvendig å vurdere det siste alternative vilkåret «annen rettslig klageinteresse». 

Etter den overstående drøftelsen blir konklusjonen at Marte Kirkerud har rett til å klage på kommunens avgjørelse, med hjemmel i fvl. §28. 

# data[].attributes.body
1. Vi finner vilkårene for at et forvaltningsorgan kan omgjøre et vedtak i fvl. §35.
2. Reglene som gjelder for klage og omgjøring av enkeltvedtak finner vi  fvl. §§28-35.
3.
4. Fvl. §28 (2),  Kommunstyret eller fylkestinget, eller særskilte klagenemder
5. Fvl. §28 (1) Part eller annen med rettslig klageinteresse
6. Loven gir ikke noen definisjon på dette begrepet- det må foretas en helhetsvurdering av om "vedtaket må berøre hans rettsstilling på en slik måte at det er rimelig og naturlig at han får adgang til å klage over vedtaket" jf. forvaltningskomiteens innstilling s. 276

# data[].attributes.body
Den rettslige problemstillingen er om Marte Kirkerud har rett til å klage på kommunens avgjørelse.

Det rettslige grunnlaget er lov om behandlingsmåten i forvaltningssaken § 28, heretter fvl. §28.

Vilkårene i fvl. §28 blir dermed at det må være et enkeltvedtak, og man må være en part eller annen med rettslig klageinteresse i saken.

Det første spørsmålet blir dermed om saken er et enkeltvedtak. Jf. fvl.  2 (b) defineres; "Enkeltvedtak, et vedtak som gjelder rettigheter eller plikter til en eller flere bestemte personer". Videre etter fvl. §2 (a) defineres; "vedtak, en avgjørelse som treffes under utøving av offentlig myndighet og som generelt eller konkret er bestemmende for rettigheter eller plikter til private personer (enkeltpersoner eller andre private rettssubjekter)). Saken til Marte blir utført av den offentlig myndigheten NAV, og gjelder en bestemt person. Dermed er vilkåret oppfylt.

# data[].attributes.body
Hvor finner vi vilkårene for at et forvaltningsorgan kan omgjøre et vedtak?

Vilkårene som ligger til grunn for å omgjøre et vedtak finnes i fvl.  §35 første ledd.
Dette innebærer at det må være et forvaltningsorgan, noe som tilsier at det må være tredd i kraft av en kommune, skole eller annen offentlig instutisjon.
Det må også være et vedtak i følge fvl. §2 (1) bokstav a.
Andre vilkår for omgjøring av vedtak finner vi i fvl. §29 om klagefrist. Fristen for å klage er 3 uker fra det tidspunkt underretning om vedtaket er kommet frem til vedkommende part.

Hvilke regler gjelder for klage og omgjøring av enkeltvedtak?
Vilkårene som ligger til grunn for å omgjøre eller å klage på et vedtak finnes i fvl. §28 jf. §35. For å kunne klage på et vedtak må man være part i saken jf. § 2(1) e, eller ha annen rettslig klageinteresse).

Hvordan kan en part angripe et enkeltvedtak?

En part kan angripe et enkeltvedtak ved  § 32 klagens adressat, form og innhold. Part må overholde klagefristen på 3 uker jf. § 29.

Hvor blir saken behandlet når du klager på et enkeltvedtak?
Som part kan du klage på vedtaket inn til nærmeste overordnede organ etter reglene i forvaltningsloven §28

Hvem har klagerett på et enkeltvedtak?

For å kunne klage på et enkeltvedtak, må klageren ha tilstrekkelig tilknytning til saken. Det betyr at han eller hun enten må være part, eller ha rettslig klageinteresse, jf. Fvl. §28

Hva vil det si å ha rettslig klageinteresse i et enkeltvedtak?

Det innebærer en konkret vurdering av om klagerens interesser blir tilstrekkelig berørt. Klagerens interesse i saken må være av slik art og styrke at det er rimelig å gi klagerett.
For eksempel om noen søker samme stilling som deg

# data[].attributes.headline
Har Marte Kirkerud rett til å klage på kommunens avgjørelse.

# data[].attributes.subject
Har Marte Kirkerud rett til å klage på kommunens avgjørelse.

# data[].attributes.body
Den juridiske problemstillingen i saken er om Marte Kirkerud har rett til å klage på kommunens avgjørelser.

Rettslig grunnlag i saken er § 28 om vedtak som kan påklages, klage instans.

# data[].attributes.body
5. Hvem har klagerett på et enkeltvedtak?
- jf. §28 kan enkeltvedtak påklages av "part" eller annen med "rettslig klageinteresse"
- §2 (1) bokstav e sier at "part" regnes som en person som en avgjørelse retter seg mot, eller som saken ellers direkte gjelder

# data[].attributes.body
5. Jf. § 28 (1) kan enkeltvedtak påklages av «part» eller en annen med «rettslig klageinteresse». Jf. Fvl § 2 (1) bokstav e, regnes part som en person en avgjørelse retter seg mot, eller som saken ellers direkte gjelder.

# data[].attributes.body
4. Hvor blir saken behandlet når du klager på et enkeltvedtak?

# data[].attributes.body
6. "Rettslig klageinteresse" - det må foretas en vurdering om "vedtaket berører hans rettsstilling på en slik måte at det er rimelig og naturlig at han får adgang til å klage over vedtaket", jf. forvaltningskomiteen innstilling s.276.

I følge forarbeidende skal kravet om "rettslig klageinteresse" motsvare kravet til "rettslig interesse" i tvistemålslovens §1-3 (2)

# data[].attributes.body
4. Jf. fvl. § 33 (2) skal underinstansen foreta undersøkelser klagen gir grunn til, og de kan oppheve eller endre vedtaket dersom de finner klagen begrunnet. Fvl. § 33 (4) sier at dersom en avgjørelse ikke blir truffet etter fvl. § 33 (2), skal sakens dokumenter sendes videre til klageinstansen.

# data[].attributes.headline
Spm. 5 "Hvem har klagerett på et enkeltvedtak?"

# data[].attributes.subject
Spm. 5 "Hvem har klagerett på et enkeltvedtak?"

# data[].attributes.body
Etter fvl. § 28 kan enkeltvedtak påklages av en "part" eller "annen med rettslig klageinteresse". Så lenge ett av vilkårene oppfylles kan man regnes som å ha tilstrekkelig tilknytning i saken, og dermed få klagerett.

# data[].attributes.body
Den som har klagerett på enkeltvedtaket er, Jf §28 første ledd, en part eller annen med rettslig klageinteresse i saken.

# data[].attributes.body
Å ha rettslig klageintresse i saken vil i følge forarbeidene si at man har et særlig behov for å vise sin interesse i saken til forskjell fra andre nøytrale i saken. Feks nabo.

# data[].attributes.headline
Spm. 4 "Hvor blir saken behandlet når du klager på et enkeltvedtak?"

# data[].attributes.subject
Spm. 4 "Hvor blir saken behandlet når du klager på et enkeltvedtak?"

# data[].attributes.body
Dersom du klager på et enkeltvedtak skal klagen etter fvl. § 28 (1) bli behandlet av "det forvaltningsorgan (klageinstansen) som er nærmest overordnet det forvaltningsorgan som har truffet vedtaket (underinstansen)". Dette gjelder ikke for lover med egne bestemmelser, som for eksempel etter § 47 i Sosialtjenesteloven, da vil klagen bli behandlet hos Fylkesmannen.

# data[].attributes.headline
Caseoppgave - Marte Kirkerud og hennes rett til å klage på avslag om blabla

# data[].attributes.subject
Caseoppgave - Marte Kirkerud og hennes rett til å klage på avslag om blabla

# data[].attributes.body
Problemstillingen som reises er om Marte Kirkerud har rett på å klage på kommunens avgjørelse om avslag på økonomisk stønad.
Det rettslige grunnlaget er Forvaltningsloven § 28 om vedtak som kan påklages. Ett av vilkårene som må oppfylles etter § 28 (1) for å ha klagerett er å være "part". Etter fvl. § 2 (1) bokstav e defineres en part som en person "en avgjørelse retter seg mot". Siden avslaget på søknaden direkte retter seg mot Marte Kirkerud, vil hun anses som part i saken.

Konklusjonen er dermed at Marte Kirkerud har rett til å klage på kommunens avgjørelse om å avslå søknaden om økonomisk stønad.

# data[].attributes.headline
Spm. 6 "Hva vil det si å ha rettslig klageinteresse i et enkeltvedtak?"

# data[].attributes.subject
Spm. 6 "Hva vil det si å ha rettslig klageinteresse i et enkeltvedtak?"

# data[].attributes.body
For å ha rettslig klageinteresse i et enkeltvedtak må man ha en viss tilknytning til saken - det må altså foreligge en nærhet mellom sak og den som klager. Et eksempel er blant annet i nabosaker - en nabo er sjeldent part, men vil ofte ha interesse i saken likevel da bestemmelser også kan angå dem.

# data[].attributes.body
Reglene for klage og omgjøring av enkeltvedtak finner vi i fvl. kap VI §28-35

# data[].attributes.headline
Spm 3. "Hvordan kan en part angripe et enkeltvedtak?"

# data[].attributes.subject
Spm 3. "Hvordan kan en part angripe et enkeltvedtak?"

# data[].attributes.headline
1 hvor finner vi vilkårene for at et forvaltningsorgan kan omgjøre et vedtak

# data[].attributes.subject
1 hvor finner vi vilkårene for at et forvaltningsorgan kan omgjøre et vedtak

# data[].attributes.body
vilkårene kan befinnes  i §35 i FVL om omgjøring                                            2  hvilke regler gjelder for klage og omgjøring av enkeltvedtak                           reglene som gjelder for klage og omgjøring er mest relevant i §§ 28 35                                                                  3 Hvordan kan en part angripe et enkeltvedtak
I følge av §32 fvl:
klagen fremsettes til forvaltningsorgan som har truffet vedtaket klagen undertegner av klageren

# data[].attributes.body
Når du klager på et enkeltvedtak blir saken, behandlet hos det forvaltningsorganet som er nærmest overordnet det forvaltningsorgan som fattet vedtaket, jf §28 første ledd.

# data[].attributes.body
Det rettslige spørsmålet som reises er hvorvidt Marte Kirkerud kan klage på kommunens avgjørelse.

Det rettslige grunnlaget i oppgaven er fvl. §28(1). Bestemmelsen fastslår at et enkeltvedtak kan påklages av en part eller annen person med rettslig klageinteresse. Klagen skal gis til det forvaltningsorgan som er nærmeste overordnet det forvaltningsorgan som traff vedtaket.

Det første vilkåret i paragrafen er "enkeltvedtak". Ifølge fvl. §2(1)b er et enkeltvedtak et vedtak som gjelder rettigheter eller plikter til en eller flere bestemte personer.

Da er det naturlig å se om avgjørelsen er et "vedtak". Et vedtak er en avgjørelse som treffes under utøving av offentlig myndighet, som generelt eller konkret er bestemmende for rettigheter eller plikter til private personer jf. fvl. §2(1)a. NAV er et kommunalt organ, og de bruker sin offentlige myndighet når de avslår Kirkerud sin søknad. Dette avslaget blir bestemmende for Kirkeruds rettigheter på stønad, og hun er en privatperson. Dermed er vilkårene i fvl. §2(1)a oppfylt, og avgjørelsen er et vedtak.

For å være at avgjørelsen skal være et enkeltvedtak må avgjørelsen være bestemmende for en eller flere bestemte personer. Som sakt ble avslaget på Kirkerud sin søknad bestemmende for hennes rettigheter til økonomisk stønad, og Kirkerud er en bestemt person. Dermed er avgjørelsen et enkeltvedtak jf. §2(1)b.

Det neste vilkåret er "part eller annen med rettslig klageinteresse". Etter fvl. §2(1)e at en part er en person en avgjørelse retter seg mot eller som saken ellers direkte gjelder. Det er tydelig at kommunens avgjørelse gjelder Marte Kirkerud. Ettersom dette vilkåret i fvl. §28(1) var alternativt, må "rettslig klageinteresse"  derfor ikke oppfylles.  Vilkårene i fvl. §28(1) er oppfylt, og Marte Kirkerud kan klage på kommunens avgjørelse.

Etter den overstående drøftelsen blir konklusjonen at Marte Kirkerud har rett på å klage på vedtaket om å ikke få økonomisk stønad.

# data[].attributes.body
3. Hvordan kan en part angripe et enkeltvedtak?
- I henhold til §28 kan enkeltvedtak påklages av en part eller annen med rettslig klageinteresse i saken til det forvaltningsorgan som er nærmest overordnet det forvaltningsorgan som har truffet vedtaket. Jf. §29 må en klage før det er gått 3 uker fra det tidspunkt underretning om vedtaket er kommet frem til vedkommende part. Videre må klageren jf. §32  A) fremsette klagen for det forvaltningsorgan som har truffet vedtaket, b) klagen skal være undertegnet av klageren eller hans fullmektig eller være autentisert som fastsatt i forskrift, c) klagen skal nevne det vedtak som det klages over, og om påkrevet gi opplysninger til å bedømmelse av klagerett og av om klagefrist er overholdt

# data[].attributes.body
2. Hvilke regler gjelder for klage og omgjøring av enkeltvedtak?
-  fvl. kap VI §§ 28-35

# data[].attributes.body
Den rettslige problemstillingen i denne saken er om Marte Kirkerud har rett til å klage på kommunens avgjørelse. Det rettslige grunnlaget finner vi i fvl. §28.

For at man skal kunne klage etter fvl. §28 må klagen være reist om et "enkeltvedtak" fra en "part" eller en "annen med rettslig klage interesse". Videre problemstilling blir om denne saken er et enkeltvedtak og om Marte Kirkerud er part i saken.

Fvl. §2b definerer "enkeltvedtak" som et "vedtak" som "gjelder rettigheter og plikter" til "en eller flere bestemte personer".

Et vedtak er en "avgjørelse" som treffes "under utøving av offentlig myndighet" og er "bestemmende for rettigheter og plikter" til "private personer", jf. Fvl. §2a. Her må alle vilkårene være oppfylt.

Det første vilkåret er om det er tatt en "avgjørelse". En språklig forståelse av dette er at noe har blitt bestemt. I denne saken har det blitt tatt en avgjørelse av at Kirkerud ikke får innvilget økonomisk stønad. Vilkåret et oppfylt.

Det andre vilkåret er om denne avgjørelsen er fattet "under utøving av offentlig myndighet". Her har NAV-kontoret i Lilledal truffet avslag på søknaden til Marte. Etter som et NAV kontor er et "organ for stat eller kommune" er det å regne som et forvaltningsorgan etter fvl. §1 og vilkåret oppfylt.

Det tredje vilkåret er om dette er "bestemmende for rettigheter og plikter". En språklig forståelse av dette er at det må være noe som man har lovfestet rett på, men forarbeidene utdyper at man skal tolke det som om det stod "rettsstilling", som gjør at man kan tolke begrepet mer vidt. Marte Kirkerud har ikke noen lovfestet rett på å få innvilget søknaden, men grunnet utvidet forståelse av ordlyden vil et avslag på denne søknaden gå under begrepet og vilkåret et oppfylt.

Det fjerde vilkåret er om avgjørelsen er rettet mot "private personer". I denne saken er det Marte Kirkerud som har fått avslag på sin søknad. Vilkåret er oppfylt. Siden avslaget kun gjelder Kirkerud som enkeltperson og derfor gjelder rettigheter og plikter til "en eller flere bestemte personer" er også vilkåret om enkeltvedtak oppfylt.

Fvl. §2(3) legger også ved at "som enkeltvedtak reknes også avgjørelser som gjelder avvising​ av en sak".

For å kunne at Marte Kirkerud skal kunne klage må hun enten være part i sak eller ha rettslig klageinteresse. Etter fvl. §2e er en "part" en person som en "avgjørelse" "retter seg mot" eller som "ellers direkte gjelder". Vilkåret om avgjørelse er allerede oppfylt. Det var Kirkerud som søkte om stønad til seg og avgjørelsen retter seg derfor mot henne. Vilkåret er oppfylt. Siden vilkårene her er alternative holder det med at vilkårene for part er oppfylt.

Vilkårene for enkeltvedtak og part er oppfylt.

Konklusjonen er at Marte Kirkerud har rett på å klage på kommunens avgjørelse etter fvl. §28 da avgjørelsen er å regne som et enkeltvedtak og hun er part i sak.

# data[].attributes.body
Oppgave 1: Vi finner vilkårene for at et forvaltningsorgan kan omgjøre et vedtak finner vi i Fvl. §35

Oppgave 2:  Reglene som gjelder for klage og omgjøring av enkeltvedtak finner vi i Fvl. §28

Oppgave 3: Det er to måter å angripe et enkeltvedtak på: Be forvaltningsorganet om å omgjøre vedtaket før de klager (fvl. §35), eller så kan de sende inn direkte klage (fvl. §28)

Oppgave 4:

# data[].attributes.body
En part kan angripe et enkeltvedtak ved å  fremsette klagen for det forvaltningsorgan som har truffet vedtaket, undertegne klagen, nevne vedtaket det klages over og nevne den endringen som ønskes i vedtaket som klages over, jf fvl. §32 a-d.

# data[].attributes.headline
Spm. 2. "Hvilke regler gjelder for klage og omgjøring ved enkeltvedtak?"

# data[].attributes.subject
Spm. 2. "Hvilke regler gjelder for klage og omgjøring ved enkeltvedtak?"

# data[].attributes.body
(Hele kapittel seks i Forvaltningsloven regulerer klage og omgjøring).

Først og fremst må man påse at vedtaket det sendes inn klage om er et enkeltvedtak. Dette gjør man ved å se til at vilkårene i fvl. § 2 (1) bokstav a og b oppfylles.

Videre, etter fvl. § 28, må den som påklager enkeltvedtaket være "part" eller "annen med rettslig klageinteresse". En sak kan kun påklages én gang - dette etter § 28 (3).

Etter fvl. § 29 (1) er fristen for å klage på et vedtak tre uker. I § 31 finnes derimot vilkår for unntak på fristen, og den absolutte frist er ett år etter vedtaket ble truffet.

# data[].attributes.body
Å ha rettslig klageinteresse i sak vil si at at de som har en reel interesse for saken, men som ikke regnes som part. F.eks. en nabo i forbindelse med et bygningsprosjekt.

# data[].attributes.body
3. En part kan angripe et enkeltvedtak ved å påklage avgjørelsen jf. § 28, til det forvaltningsorgan (klageinstansen) som er nærmest overordnet det forvaltningsorgan som har truffet vedtaket. Jf. § 32 beskriver hvordan part skal utforme klagens innhold og form. Jf. § 29 må part klage innen 3 uker fra det tidspunkt underretning om vedtaket er kommet frem til part.

# data[].attributes.body
De som er part i sak eller har rettslig klageinteresse har klagerett etter fvl. §28.

# data[].attributes.body
Klagen blir behandlet i til det nærmeste overordnede til det forvaltningsorganet som har truffet vedtaket, jf. fvl. §28

# data[].attributes.body
1. Vilkårene for omgjøring av et vedtak finnes i § 35 (1) bokstav a-c. Initiativet til omgjøring av vedtak kommer som oftest fra Klageorganet selv (Fylkesmannen). I følge § 35 (5) viser Fvl til at omgjøringsadgang kan følge av annen lov eller vedtaket selv. Regelen innebærer at Særlovgivning (Barnevernloven, etc) kan sette egne regler for når omgjøring kan skje.

# data[].attributes.body
Den rettslige problemstillingen i saken er om Marte har rett til å klage på kommunens avgjørelse.

I Fvl § 28 (1) kommer det fram at «enkeltvedtak kan påklages av en part eller annen med rettslig klageinteresse».

Spørsmålet blir da om kommunens avgjørelse er et enkeltvedtak. Og jf. Fvl § 2 (1) bokstav b, så er et enkeltvedtak et «vedtak som gjelder rettigheter eller plikter til en eller flere bestemte personer». Det følger av faktum at kommunens avgjørelse gjelder Martes rettighet til økonomisk støtte fra Nav. Det er også på det rette at Marte Kirkerud er én bestemt person. Vilkårene er dermed oppfylt, og kommunens avgjørelse er et enkeltvedtak.

Spørsmålet blir da om Marte er en part, eller annen med rettslig klageinteresse.

I Fvl § 2 (1) bokstav e, er part en «person som en avgjørelse retter seg mot, eller som saken ellers direkte gjelder». Det følger av bestemmelsens ordlyd, at Marte er både den personen som avgjørelsen retter seg mot, og som saken direkte gjelder. Vilkårene er oppfylt, og Marte er part i saken.

Det rettslige spørsmålet i saken var om Marte Kirkerud har rett til å klage på kommunens avgjørelse, og jf. fvl § 28 (1) så kan Marte Kirkerud som part påklage enkeltvedtaket.

Marte Kirkerud har rett til å klage på kommunens avgjørelse.

# data[].attributes.body
2. Reglene for klage  og omgjøring finner vi i Fvl §§ 28 – 35.

# data[].attributes.body
En part kan angripe et enkeltvedtak på to måter.
De kan enten be forvaltningsorganet om å omgjøre vedtaket før de klager etter fvl. §35 eller de kan direkte sende inne en klage etter fvl. §28

# data[].attributes.body
1. Vi finner vilkårene for at et forvaltningsorgan kan omgjøre et vedtak i fvl § 35

2. Reglene som gjelder for klage og omgjøring av enkeltvedtak finner vi i fvl §28 og §35

3. En part kan angripe et enkeltvedtak

4. Når du klager på et enkeltvedtak blir den først behandlet i underinstansen ved fvl § 33 (2) men kan bli sendt videre til klageinstansen fvl § 33 (4) dersom det ikke blir truffet avgjørelse som nevnt i andre ledd.

5. "Enkeltvedtak kan påklages av en part eller annen med rettslig klageinteresse i saken til det forvaltningsorgan som er nærmest overordnet det forvaltningsorgan som har truffet vedtaket", jamfør fvl § 28 (1)

6.

# data[].attributes.headline
Spm 1. "Hvor finner vi vilkårene for at et forvaltningsorgan kan omgjøre et vedtak?"

# data[].attributes.subject
Spm 1. "Hvor finner vi vilkårene for at et forvaltningsorgan kan omgjøre et vedtak?"

# data[].attributes.body
Vilkårene for at et forvaltningsorgan kan omgjøre et vedtak uten at det er påklaget finner vi i fvl. § 35 (1).

# data[].attributes.body
1. Hvor finner vi vilkårene for at et forvaltningsorgan kan omgjøre et vedtak?
Vilkårene for at et forvaltningsorgan kan omgjøre et vedtak finner vi i fvl. §35.

# data[].attributes.body
1. Hvor finner vi vilkårene for at et forvaltningsorgan kan omgjøre et vedtak?
- Fvl. §35

2. Hvilke regler gjelder for klage og omgjøring av enkeltvedtak?
-Reglene finner vi i Fvl. §28-35.

-Først må en se at vedtaket er et enkeltvedtak. Vilkårene for dette finner man i Fvl. §2 (1) bokstav a og b.
-Enkeltvedtak kan påklages av en part eller annen med rettslig klageinteresse jf. Fvl. §28 første ledd.
-Klagen må sendes inn innen fristen som er tre uker etter at underretning om vedtaket er kommet frem til vedkommende part.

3.
Hvordan kan en part angripe et enkeltvedtak?
-en part som skal klage på et vedtak må etter fvl.§32(1) fremsette klagen for forvaltningsorganet som har truffet vedtaket, være undertegnet part som klager eller hans fullmektig, nevne vedtaket som klages over (og om nødvendig gi opplysninger om klagerett og om klagefrist er overholdt), og nevne de endringer som ønskes i det vedtaket som klages over.

4. Hvor blir saken behandlet når du klager på et enkeltvedtak?
-Det forvaltningsorgan som er nærmest overordnet det forvaltningsorgan som har truffet vedtaket. Fvl. §28
5. Hvem har klagerett på et enkeltvedtak?
-En part eller annen med rettslig klageinteresse.

6. Hva vil det si å ha rettslig klageinteresse i et enkeltvedtak?
- Tvistemålsloven. §1-3 sier at den som reiser saken, må påvise et reelt behov for å få kravet avgjort i forhold til saksøkte. Dette avgjøres ut fra en samlet vurdering av kravets aktualitet og partenes tilknytning (nærhet mellom saken og den som vil klage) til det. Må stå nærmere sakene enn folk flest gjør.

Caseoppgave:

Spørsmålet er om Marte Kirkerud har rett til å klage på kommunens avgjørelse.

Rettslig grunnlag blir Fvl. §28 første ledd. "Enkeltvedtak kan påklages av en part eller annen med rettslig klageinteresse".

Enkeltvedtak defineres i Fvl. §2 (1) bokstav b. Vilkårene sier at det må dreie seg om et vedtak som retter seg mot en eller flere bestemte personer. Marte regnes som en bestemt person. Deretter må vi se i Fvl. §2 (1) bokstav a om det dreier seg om et vedtak.

# data[].attributes.body
Reglene for klage og omgjøring av vedtak finner vi i fvl. kap. VI.

# data[].attributes.body
1. Hvor finner vi vilkårene for at et forvaltningsorgan kan omgjøre et vedtak?
-  Fvl. §35

# data[].attributes.body
1. Vilkår for et forvaltningsorgan å omgjøre et vedtak: fvl §35

2.  Reglene finner vi i fvl §§28-35. Regler for klagens form og innhold, må være part eller en med rettslig klageinteresse, sendes innen 3 uker (klagefrist) ...

3. En part eller annen med rettslig klageinteresse kan klage på et enkeltvedtak etter paragraf 28. Erklæring om klage skal fremsettes for det forvaltningsorganet som har truffet vedtaket. Klagen skal vise til det vedtaket det klages over, være undertegnet av klager eller fullmektig og nevne den endring som ønskes i det vedtak det klages over etter paragraf 32.

4. Ifølge paragraf 33 skal underinstansen foreta de nødvendige undersøkelser klagen gir grunn til. Den kan oppheve eller endre vedtaket dersom den finner klagen begrunnet. Hvis ikke underinstansen treffer en annen avgjørelse skal sakens dokumenter sendes klageinnstansen.

5. Part eller en med rettslig klageinteresse kan klage på enkeltvedtak

6. Med rettslig klageinteresse menes det samme som rettslig interesse i tvistemålsloven. Her tas det en vurdering på kravets aktualitet og partenes tilknytning til det. Tilknytning er at det foreligger en nærhet til saken, personen må stå saken nærmere en folk flest.

Oppgave:
Det rettslige grunnlaget finner vi i fvl paragraf 28 hvor det står at "enkeltvedtak kan påklages av en part eller en annen med rettslig klageinteresse."
Det første vilkåret er at det må være et enkeltvedtak.
Et avslag på økonomisk stønad er etter forvaltningsloven paragraf 2 bokstav b et enkeltvedtak da det er en avgjørelse fattet av offentlig myndighet og gjelder rettigheter eller plikter til en eller flere bestemte personer.
Neste spørsmål er om Marte er part eller annen med rettslig klageinteresse. Part defineres i fvl paragraf 2 bokstav e som "en person en avgjørelse retter seg mot eller som saken ellers direkte gjelder". I og med at det er Marte som har søkt om økonomisk stønad i denne saken er det hennes avgjørelsen retter seg mot, og dette vilkåret er derfor oppfylt.
Alle vilkårene er oppfylt og Marte kan klage på avslaget om økonomisk stønad.

# data[].attributes.body
1. Hvor finner vi vilkårene for at et forvaltningsorgan kan omgjøre et vedtak?
Disse finner vi i fvl. § 35 første ledd.

2. Hvilke regler gjelder for klage og omgjøring av enkeltvedtak?
omgjøring av enkeltvedtak: §28-35

3. Hvordan kan en part angripe et enkeltvedtak?
En part eller annen med rettslig klageinteresse kan påklage enkeltvedtaket til det forvaltningsorgan som er nærmest overordnet det forvaltningsorgan som har truffet vedtaket i følge §28. §32 sier noe om  hvordan klagens form og innhold skal være. Parten må også ta hensyn til §29, klagefristen, der fristen for å klage er 3 uker fra det tidspunkt underretningen om vedtaket er kommet frem til vedkommende part.

4. Hvor blir saken behandlet når du klager på et enkeltvedtak?
I følge § 28 blir enkeltvedtak behandlet i kommunestyret, fylkestinget eller særskilte klagenemder som er oppnevnt av kommunestyret eller fylkestinget.

5. Hvem har klagerett på et enkeltvedtak?
Vedtak kan påklages av en part eller annen med rettslig klageinteresse i saken. Jf. Fvl §2 (1) bokstav e, en part regnes som en person en avgjørelse retter seg mot, eller som saken ellers direkte gjelder.

6. Hva vil det si å ha rettslig klageinteresse i et enkeltvedtak?
At vedtaket faktisk eller praktisk får eller kan få klare eller umiddelbare virkninger for den med aktuell klageinteresse. (Velferdsrett 2, s.116)

Oppgave.
Rettslig grunnlag §28.
Villkårene for enkeltvedtak må oppfylles. Fvl §2 definerer et enkeltvedtak som en avgjørelse som er tatt av en offentlig myndighet, og skal være bestemmende for rettighetene og pliktene for en eller flere personer. Videre må det være klart at Marte Kirkerud er en part i saken. Vilkårene er oppfylt.
Bestemmelsen må være avgjørende for hennes rettsstilling, noe man kan ifølge ordlyden kan tolke vidt, og det er tydelig at bestemmelsen vil være avgjørende for hennes rettsstilling.
Marte Kirkerud har oppfylt vilkårene, og har rett til å klage på avslaget.

# data[].attributes.body
Vi finner vilkårene for at et forvaltningsorgan kan omgjøre et vedtak i fvl. §35.

# data[].attributes.headline
1. Vi finner vilkårene for at et forvaltningsorgan skal kunne gjøre om et vedtak i  forvaltningsloven §35. 

# data[].attributes.subject
1. Vi finner vilkårene for at et forvaltningsorgan skal kunne gjøre om et vedtak i  forvaltningsloven §35. 

# data[].attributes.body
2. Reglene for klage og omgjøring finner vi i §28-35
3. Parten som vil klage må klage innenfor fristen på 3 uker ifølge §29 første ledd første punktum. Klagen må nevne det vedtaket som det klages over og de påkrevde opplysningene
4. Enkeltvedtak som er truffet av et forvaltningsorgan med hjemmel i lov (§28 om klage og omgjøring) av kommune eller fylkeskommune setter vedtaket
5. Etter §28 første ledd kan de klage som er parter eller med annen klageinteresse
6. Å ha rettslig klageinteresse vil si ¨ha en tilknytning til saken som gjør at vedkommende blir berørt. Det må gjøres en konkret vurdering i hvert tilfelle.

Det overordnede spørsmålet er om Marte har rett til å klage på kommunens avgjørelse om avslag på søknaden om økonomisk stønad.. Det rettslige grunnlaget er §28.
For at Marte skal ha rett til å klage på det for det første være snakk om et enkeltvedtak. Vilkårene finner vi i forvaltningsloven 2 bokstav b) og e, avgjørelsen må gjelde "rettigheter og plikter til en eller flere bestemte personer". Denne saken er bestemmende for om Marte får dekket sine utgifter til mat og klær og vi kan dermed si at vilkåret for enkeltvedtak er oppfylt. Vilkåret for å kunne klage er jamfør forvaltningsloven § at man har rettslig klageinteresse eller er part i saken. Forvaltningsloven §2 første ledd bokstav e betegner en part som den som avgjørelsen "direkte gjelder". Avgjørelsen gjelder direkte Marte og vilkåret er derfor oppfylt. Konklusjonen blir at Marte kan klage på avgjørelsen til kommunen.

# data[].attributes.body
1. Vilkårene for at et forvaltningsorgan kan omgjøre et vedtak finner vi i §28 i fvl.

2. Enkeltvedtak kan påklages av en part eller annen med rettslig klageinteresse i saken til det forvaltningsorgan som er nærmest overordnet det forvaltningsorgan som har truffet vedtaket jf §28.

3. Om en part skal angripe et enkeltvedtak så gjelder §32 i fvl.

4. For enkeltvedtak som er truffet av forvaltningsorgan opprettet i medhold av lov om kommuner og fylkeskommuner, er klageinstansen eller fylkestinget, eller etter disse bestemmelsen, formannskapet eller fylkesutvalget eller en eller flere særskilte klage jf. Fvl §28 andre ledd.

5. Om man skal klage på et enkeltvedtak må man enten være part i saken eller ha en rettslig klageinteresse til saken jf. Fvl §28 første ledd.

6. En med rettslig klageinteresse kan for eksempel være en nabo som har en rettslig interesse i saken fordi det vil påvirke han eller hun på en eller annen måte.

Oppgave 25:

Har Marte Kirkerud rett til å klage på kummunens avgjørelse om avslått søknad til NAV?

For at Marte skal kunne klage på et enkeltvedtak må hun enten være part i saken eller være en annen med rettslig klageinteresse jf. Fvl §28 første ledd.
Marte er part i saken jf. Fvl §2 bokstav e fordi saken retter seg direkte mot hun da hun søker om økonomisk stønad til seg selv gjennom NAV. Dette vilkåret er dermed oppfylt.
For at Marte skal kunne klage må det være et enkeltvedtak. Jf. Fvl §2 bokstav b er et enkeltvedtak et vedtak som gjelder rettigheter eller plikter for en eller flere bestemte personer. Et vedtak er jf. Fvl § 2 er en avgjørelse som treffes under utøving av offentlig myndighet og er bestemmende for rettigheter eller plikter til en eller flere bestemte personer. I dette tilfellet er Marte en enkeltperson som søker om økonomisk stønad som kan regnes som en rettighet i form av at den fører til enten noe positivt eller noe negativt. Saken blir behandlet av NAV som er offentlig myndighet. Saken er derfor et enkeltvedtak og vilkåret er oppfylt.

Konklusjonen er at Marte kan klage fordi saken oppfyller vilkårene i §28 første ledd i forvaltningsloven.

# data[].attributes.body
Oppgave 1: Hvor finner vi vilkårene for at et forvaltningsorgan kan omgjøre et vedtak?
Vi finner vilkårene i § 35 første ledd, om omgjøring av vedtak uten klage.

Oppgave 2: Hvilke regler gjelder for klage og omgjøring av enkeltvedtak?
Regler som gjelder for klage og omgjøring av enkeltvedtak finner vi i §28 første ledd, og § 35.

Oppgave 3: Hvordan kan en part angripe et enkeltvedtak?
En part kan angripe et enkeltvedtak enten ved å be om omgjøring før man klager etter fvl. § 35 eller sende en klage direkte §28.

Oppgave 4: Hvor blir saken behandlet når du klager på et enkeltvedtak?
Saken blir behandlet hos underinstansen etter §33 i fvl.

Oppgave 5: Hvem har klagerett på et enkeltvedtak?
Part eller annen med rettslig klageinteresse i saken har klagerett på et enkeltvedtak etter § 28 i fvl.

Oppgave 6: Hva vil det si å ha rettslig klageinteresse i et enkeltvedtak?
Hva det vil si å ha rettslig klageinteresse i et enkeltvedtak finner vi i tvistemålsloven § 1-3 om søksmålsgjenstand, partstilknytning og søksmålssituasjon.

# data[].attributes.body
1. Hvor finner vi vilkårene for at et forvaltningsorgan kan omgjøre et vedtak?

Vilkårene for omgjøring av et vedtak finnes i § 35 (1) bokstav a-c. Initiativet til omgjøring av vedtak kommer som oftest fra Klageorganet selv (Fylkesmannen). I følge § 35 (5) viser Fvl til at omgjøringsadgang kan følge av annen lov eller vedtaket selv. Regelen innebærer at Særlovgivning (Barnevernloven, etc) kan sette egne regler for når omgjøring kan skje.

2. Hvilke regler gjelder for klage og omgjøring av enkeltvedtak?

Vilkårene som ligger til grunn for å omgjøre eller å klage på et vedtak finnes i fvl. §28 jf. §35. For å kunne klage på et vedtak må man være part i saken (jf. §2(1)e eller ha annen rettslig klageinteresse i saken)

3. Hvordan kan en part angripe et enkeltvedtak?

Dersom en part skal angripe et enkeltvedtak, så gjelder §32 i fvl.

4. Hvor blir saken behandlet når du klager på et enkeltvedtak?

Som part kan du klage på vedtaket inn til nærmeste overordnede organ etter reglene i forvaltningsloven §28

5. Hvem har klagerett på et enkeltvedtak?

For å kunne klage på et enkeltvedtak, må klageren ha tilstrekkelig tilknytning til saken. Det betyr at han eller hun enten må være part, eller ha rettslig klageinteresse, jf. Fvl. §28

6. Hva vil det si å ha rettslig klageinteresse i et enkeltvedtak?

Det innebærer en konkret vurdering av om klagerens interesser blir tilstrekkelig berørt. Klagerens interesse i saken må være av slik art og styrke at det er rimelig å gi klagerett.

For eksempel om noen søker samme stilling som deg

# data[].attributes.body
Den rettslige problemstillingen i saken er om Marte Kirkerud har rett til å klage på kommunens avgjørelse om å avslå søknaden hennes om økonomisk stønad.

Det rettslige grunnlaget for problemstillingen er fvl. §28 om vedtak som kan påklages.

Det forekommer av fvl. §28 første ledd at «Enkeltvedtak kan påklages av en part eller annen med rettslig klageinteresse i saken til det forvaltningsorgan (klageinstansen) som er nærmest overordnet det forvaltningsorgan som har truffet vedtaket (underinstansen)». Vilkårene i bestemmelsen er at det må gjelde et «enkeltvedtak» og «en part eller en annen med rettslig klageinteresse».

Første vilkåret er som nevnt at det må gjelde et enkeltvedtak, og jf. fvl. §2 første ledd bokstav b er et enkeltvedtak «et vedtak som gjelder rettigheter eller plikter til en eller flere bestemte personer». Ettersom det første vilkåret i denne bestemmelsen er at det må være et vedtak, tar vi derfor for oss dette først. Etter fvl. §2 første ledd bokstav a er et vedtak «en avgjørelse som treffes under utøving av offentlig myndighet og som generelt eller konkret er bestemmende for rettigheter eller plikter til private personer».

Vilkårene i denne bestemmelsen er «avgjørelse», «utøving av offentlig myndighet», «bestemmende for rettigheter og plikter» og «private personer». Ut fra den naturlige forståelsen av begrepet «avgjørelse» skal det forekomme en form for beslutning eller bestemmelse. Vi kan fastslå at det ble tatt en avgjørelse da kommunen besluttet at Marte Kirkeruds søknad om økonomisk stønad skulle avslås.

Nav er et forvaltningsorgan styrt av staten, og vil dermed regnes som en offentlig myndighet, og slik er også dette vilkåret oppfylt.

Det tredje vilkåret som må innfris er at avgjørelsen må være «bestemmende for rettigheter og plikter». I forarbeidene defineres dette som noe som påvirker en persons rettsstilling, mens man utfra ordlyden kan si at det er noe som påvirker en i enten positiv eller negativ grad. Avgjørelsen om å avslå Martes søknad om økonomisk stønad, påvirker hennes rettsstilling negativt i den forstand at hun ikke vil ha mulighet til å dekke nødvendige utgifter for henne og barna, og dermed oppfylles også kravene for dette vilkåret.

Ettersom avgjørelsen er endrende for Marte Kirkerud, som er en privat person, er også det siste vilkåret om «private personer» innfridd, og en kan således konkludere med at saken er et vedtak. Med det er altså første vilkår for et enkeltvedtak innfridd; at det må være et «vedtak», og vi kan videre ta for oss de to resterende vilkårene. Et enkeltvedtak, jf. §2 første ledd bokstav b er et vedtak som må gjelde «rettigheter og plikter» til «en eller flere bestemte personer». Vilkåret om rettigheter og plikter har jeg allerede tatt for meg under vedtak, og det er derfor allerede konkludert med at dette vilkåret er oppfylt.

Marte og de to barna er de eneste som blir påvirket av avgjørelsen om å avslå Martes søknad, noe som innfrir det siste vilkåret om at det må gjelde «en eller flere bestemte personer». Dermed kan vi fastslå at første vilkår for å kunne klage, jf. §28 første ledd, som er «enkeltvedtak» er innfridd det også, og vi kan videre ta for oss resterende vilkår i bestemmelsen.

For at en skal ha lov til å klage må en være «part eller en annen med rettslig klageinteresse» i saken. Dette er et alternativt vilkår, og dermed må bare det ene innfris for at vilkåret skal være gyldig. Første del av vilkåret er «part», og i følge fvl. §2 første ledd bokstav e er part en «person som en avgjørelse retter seg mot eller som saken ellers direkte gjelder». Denne definisjonen inneholder tre nye vilkår, som er «avgjørelse», «retter seg mot» og «direkte gjelder». Vilkåret «avgjørelse» er allerede definert, og også i denne sammenhengen oppfylt.

De to neste vilkårene er også alternative vilkår, og bare den ene av dem må oppfylles for at alle vilkårene for part er gyldig. «Retter seg mot» omhandler hvem avgjørelsen er adressert eller henvendt til, og ettersom den avslåtte søknaden var adressert til Marte Kirkerud, vil dette innfri dette vilkåret. I akkurat denne saken er også vilkåret «direkte gjelder» oppfylt, og antageligvis mest aktuelt, da dette etter ordlyden innebærer at man skal vurdere om personen har interesse, betydning eller konsekvenser for saken. Marte er den som har søkt om økonomisk stønad, og også den som direkte ville fått fordelen av stønaden om søknaden ble godkjent. Derfor gjelder denne saken Marte direkte, og alle vilkårene for part er dermed oppfylt. Således kan en konkludere med at Marte Kirkerud er part i saken.

Konklusjonen blir dermed at Marte Kirkerud på grunnlag av fvl. §28 har rett til å klage på kommunens avgjørelse.

# data[].attributes.body
Den rettslige problemstillingen i denne saken er om Marte Kirkerud har rett til å klage på kommunens avgjørelse.
Det følger av forvaltningsloven (fvl.) §28 (1). "Enkeltvedtak kan påklages av en part eller annen med rettslig klageinteresse i saken til det forvaltningsorgan (klageinstansen) som er nærmest overordnet det forvaltningsorgan som har truffet vedtaket (underinstansen).

Det første spørsmålet er om Marte sin søknad er et «enkeltvedtak». I fvl. § 2 (1) bokstav b defineres et «enkeltvedtak» som «et vedtak som gjelder rettigheter eller plikter til bestemte personer».

«Vedtak» defineres i fvl. § 2 (1) bokstav a «en avgjørelse som treffes under utøving av offentlig myndighet og som generelt eller konkret er bestemmende for rettigheter eller plikter til private personer» Søknaden om økonomisk stønad er til NAV som er et organ innenfor stat og kommune og er derfor en offentlig myndighet.

Det første vilkåret er om det er tatt en «avgjørelse». En språklig forståelse av dette vil si om noe er bestemt. Det er bestemt at Marte Kirkerud ikke skal få sosial stønad. Vilkåret er oppfylt.

Det andre vilkåret er om denne avgjørelsen er tatt under utøving av offentlig myndighet. Nav-kontoret i Lilledal har tatt avgjørelsen om at Marte Kirkerud ikke skal få sosial stønad. Nav regnes som et forvaltningsorgan etter fvl. §1 og dette vilkåret er dermed oppfylt.

Det tredje vilkåret er om dette er bestemmende for rettigheter og plikter. Ut ifra forarbeidene skal man lese det som om det sto «rettsstilling. Ordlyden av rettigheter er noe man har et rettskrav på – noe forvaltningen har en lovbunden plikt å gi. Stønad er noe man kan velge å gi, men blir et rettskrav. Marte Kirkerud har ikke en lovfestet rett til stønad, men ut i fra den utvidet forståelse av ordlyden vil et avslag på denne søknaden gå under begrepet og vilkåret er dermed oppfylt.

Fvl. §2b definerer enkeltvedtak som et vedtak som gjelder rettigheter eller plikter til en eller flere bestemte personer.
vilkåret om at vedtaket skal gjelde for en eller flere bestemte personer er oppfylt, da Marte Kirkerud er en bestemt person.

Det neste spørsmålet er om Marte er «part». I fvl. § 2 (1) bokstav e defineres «part» som «person, som en avgjørelse retter seg mot eller som saken ellers direkte gjelder». Avslaget på den sosiale stønaden er en avgjørelse som retter seg mot Marte. Vilkåret er derfor oppfylt.

Saken oppfyller vilkårene i fvl. §28 og dermed har Marte Kirkerud rett til å klage på kommunens avgjørelse med hjemmel i forvaltningsloven §28 første ledd.

# data[].attributes.body
Den rettslige problemstillingen i denne saken er om Marte Kirkerud har rett til å klage på kommunens avgjørelse. I denne oppgaven kommer forvaltningsloven til anvendelse da NAV er et forvaltningsorgan, jf. fvl. §1.

Det rettslige grunnlaget finner vi i §28.

For at man skal kunne klage etter fvl. §28 må det være et enkeltvedtak og klagen må komme fra en part eller en annen med rettslig klage interesse. Fvl. §2b definerer enkeltvedtak som et vedtak som gjelder rettigheter eller plikter til en eller flere bestemte personer. Et vedtak er en avgjørelse som treffes under utøving av offentlig myndighet og som er bestemmende for rettigheter eller plikter til private personer, jf. §2a. I denne saken har NAV avslått Martes søknad om økonomisk stønad, for at det skal være et vedtak må det være tatt en avgjørelse, noe som foreligger her når NAV avslår stønaden. I tillegg må det avgjørelsen treffes under utøving av offentlig myndighet. En offentlig tjenestemann defineres som en ansatt i statens eller kommunens tjeneste, jf. §2 d. NAV er et organ som går under stat og kommune de ansatte er derfor offentlige tjenestemenn, vilkåret er derfor oppfylt. Det siste vilkåret for at det er et vedtak er at det må være bestemmende for rettigheter eller plikter til private personer.

Rettigheter og plikter kan ha en alminnelig forståelse som noe man har rettskrav på. Det innebærer avgjørelse som stifter, opphever eller begrenser en rett eller plikt. Det inneholder dermed forbud, påbud eller noe som innskrenker friheter man har. I forarbeidene kan man forstå det som at det er noe som påvirker en persons rettsstilling. I denne oppgaven der NAV har avslått Martes søknad om stønad påvirker det hennes rettsstilling da hun ikke har kapasitet til å dekke sine nødvendige utgifter. Bernt (kommentar til fvl. §2b, note 25) skriver at «rettighet» må tas i vid mening, det trengs ikke etableres en formell rett. Avgjørelsen til NAV kan ses på noe bestemmende for en persons rettigheter eller plikter, vilkåret er derfor oppfylt. I tillegg er Marte Kirkerud en privat person, avgjørelsen til NAV er et vedtak, jf. §2a.

Nå som vi har konstatert at dette er et vedtak som er bestemmende for en eller flere personers rettigheter eller plikter er vilkåret om enkeltvedtak oppfylt. Det andre kravet for at man skal kunne klage etter §28 er at klagen må komme fra en part eller en annen med rettslig klageinteresse. En part er en person som avgjørelsen retter seg mot, jf. §2 e. Vi har tidligere funnet ut at her er det tatt en avgjørelse, og avgjørelsen retter seg mot Marte. Vilkåret er oppfylt.

Konklusjonen blir at Marte Kirkerud har rett til å klage på avslaget om økonomisk stønad.